Slik tilpasser Thingnes Bø seg tobarnslivet: – Hadde familieråd med svigers

Én unge kan man lure seg unna, men ikke to: Johannes Thingnes Bø (30) sender likevel et varsku om at formen ikke er blitt for hardt rammet av sommerens familieforøkelse. – Det går faktisk veldig bra, men to unger krever oppmerksomhet fra to foreldre. Én unge kan man lure seg litt vekk fra. Småbarnsliv kombinert med ferie har gitt lange, men fine dager, sier Thingnes Bø til VG i en kort pause mellom to etapper av et hektisk småbarnsliv. I juli fikk han og kona Hedda Dæhli Bø sitt andre barn, Sofia. Det gjorde Gustav (3) til storebror. Det har gjort at forrige sesongs klart beste skiskytter på herresiden har sett seg nødt til å prioritere. Blant annet røyk Blink-festivalen i starten av august og herrenes samling i Seiser Alm og Obertilliach de kommende ukene. – Jeg får ikke blitt med på samlingene. Jeg skulle gjerne fått med meg Seiser Alm, men det er litt for tidlig. Det resterende blir jeg med på utover. Jeg gleder meg til å få spesialisert meg i september og utover, sier 30-åringen. Han tror hverdagen blir lettere når det setter seg i barnehagen igjen og ferien er over. Som han selv sier: Ferien min begynner for alvor nå som de andres slutter. Men hvordan har egentlig overgangen fra ett til to barn påvirket livet hans? – Det går veldig i ett. En prøver å få trent når det er besøk og på kveldstid. Det er lite struktur i treningshverdagen, men juli i år har vært bedre enn juli i fjor, sier han – og sender dermed et aldri så lite varsku i retning konkurrentene som håper å ta innersvingen på ham kommende sesong. Det er i stor grad nordmenn som virkelig utfordrer Thingnes Bø på pallen.  Herrenes suksesstrener Egil Kristiansen har fått for vane å se sin største stjerne i ymse form før alvoret virkelig tar til. – Egil blir nok aldri helt beroliget før en er best på laget. Da står man trygt. Nå få jeg ikke vist meg fram før i midten av september (NM i rulleskiskyting 15.-17. september). Jeg tror både han og andre er spent, sier Thingnes Bø. Kristiansen uttalte selv til VG at han «har vært skeptisk til hva Johannes får gjort på hjemmebane, men den skepsisen har han gjort til skamme før». Nå er han langt mer beroliget over hva eleven kan få til, med egen rulleskimølle i kjelleren. Men én ting er treningsperioden hjemme i Kongsvinger nå. Når vinteren kommer, skal Thingnes Bø igjen reise Europa rundt for å forsvare posisjonen som mannen å slå. – Vi hadde familieråd med svigers og mine foreldre, og de stiller bra opp i perioden frem mot jul. Da får Hedda litt hjelp og jeg kan ha litt bedre samvittighet når jeg er ute og konkurrerer, sier Johannes Thingnes Bø.

Summary: Skiskytteren Johannes Thingnes Bø har tilpasset seg den nye familieforøkelsen med sitt andre barn, Sofia, født i juli.

Summary: Bø har uttalt at livet med to barn er mer hektisk, krever bedre prioritering, og har litt innvirkning på hans trening.

Summary: Han måtte stå over Blink-festivalen i august, og vil ikke delta i herrenes samling i Seiser Alm og Obertilliach i de kommende ukene.


Ekspresident i slekt med trafikkofre: – Vi er knust

SANDEFJORD (VG) Kosovos tidligere president Behgjet Pacolli er i sorg etter at Sandefjord-familien omkom i en trafikkulykke i Nord-Makedonia lørdag. – Vi er knust over tragedien i Nord-Makedonia, sier Pacolli til VG via en kommunikasjonsrådgiver.  Han er tidligere president i Kosovo og en høytstående næringslivsmann. Fra før har han blant annet delt sine kondolanser på Facebook.  Ekspresidenten er i slekt med familien som omkom. – De har, med unntak av et familiemedlem utenfra, samme blod som meg. De var på vei til hjemlandet sitt, Kosovo, men livene deres endte så altfor tidlig og tragisk, sier Pacolli videre.  Skal begraves tirsdag – Dette har påvirket det albanske folk overalt, også i Norge kan jeg tenke meg, sier han. Han takker Gud for at det siste familiemedlemmet kom seg ut og overlevde. I morgen skal de tre som omkom begraves, forteller han.  – Jeg håper de får hvile i fred.  Han ble valgt til president i februar 2011, men gikk av etter kun kort tid som følge av at landets øverste domstol fastslo av valget av ham var grunnlovsstridig.  – Ubegripelig I Sandefjord har Frøydis Tveita, som vanligvis jobber med psykisk helse og rus, ledet kriseteamet etter at tre av kommunens innbyggere omkom.  – Det er ubegripelig, sier hun. – De var godt likte mennesker. I ulykken mistet mor, far og sønn livet da bilen havnet i elven.  Mor jobbet i en barnehage i kommunen, sønnen gikk på Ranvik ungdomsskole – en av få ungdomsskoler i byen.  – Han var avgangselev her, og flere av elevene som gikk her skulle jo gå videre med han på en annen skole etter sommeren.  Fra utsiden peker Tveita mot ungdomsskolen hvor elevene fredag gikk ut i sommerferie.  Skolen skulle opprinnelig stå tom frem til skolestart til høsten. Men mandag var flere av elevene tilbake for en minnestund. Flere av dem var knyttet til den avdøde gutten. – Det er tragisk og vanskelig for de rundt. Det påvirker jo både elevene her på skolen, arbeidsplassen til mor – og selvfølgelig andre venner og bekjente. Rektor: – En forferdelig tragedie Rektor Anne Pernille Seeberg anslår at minst 100 elever, foresatte og ansatte var samlet for minnestund etter at de fikk bekreftet at en av deres elever hadde omkommet. – Dette er en forferdelig tragedie og utrolig trist for alle som kjente ham, sier Seeberg om 10. klassingen. – Gledet seg til ferie – Han gledet seg til ferie, naturligvis, og som med alle andre tiendetrinnselever ønsket vi hverandre god sommer, sier hun. Til stede på minnestunden var blant annet skolens sosialpedagogiske team, helsesykepleier og en representant fra kommunens kriseteam for å best mulig kunne ivareta elevene både nå – og i tiden fremover. Her kunne de som ønsket dele minner i en minnebok og tenne lys. – Det var en trist, men fin opplevelse å være samlet, gråte litt og minnes denne fine eleven og vise omtanke for hverandre, sier Seeberg. – Våre tanker går nå til familien.

Summary: En familie fra Sandefjord med en mann, kvinne og deres sønn omkom i en trafikkulykke i Nord-Makedonia lørdag.

Summary: Et fjerde familiemedlem kom seg ut av bilen og overlevde.

Summary: Familien er i slekt med tidligere president Behgjet Pacolli i Kosovo.

Summary: Ranvik ungdomsskole, der familiens sønn gikk, har hatt minnestund mandag.

Summary: De tre avdøde begraves tirsdag.


Sikre soner «ikke mulig», sier FN-talsmann mens Israel avanserer sørover

Israels militære styrker (IDF) er i sørlige deler av Gazastripen og kaller det en «farlig kampsone». FN hevder det er umulig å skape sikre soner for sivile. Israel sier de nå har omringet Gazastripens nest største by. Israel har innledet en bakkeoffensiv i Sør-Gaza. Det bekrefter IDFs generalstabssjef Herzi Halevi: – Vi kjempet hardt og grundig i den nordlige delen av Gazastripen, og det gjør vi også nå i det sørlige Gaza, sa general Halevi i en erklæring. Bakkeoffensiven i sør skal være innledet rett nord for Khan Younis. «Byen Khan Yunis er en farlig kampsone», står det skrevet på flyveblader som Israel har sluppet. Målet er at innsatsen skal utvides til hvert eneste område i Gaza der Hamas er til stede.  IDF sier onsdag at de de har omringet Khan Younis. Dette den nest største byen i Gaza og den viktigste byen sør i den krigsherjede enklaven. Helt siden våpenhvilen utløp fredag har Israel skutt raketter og missiler mot sørlige deler av Gaza. Mandag observerte øyenvitner flere stridsvogner i nærheten av Khan Younis. Pansrede personellkjøretøy og bulldosere ble også sett i området, ifølge Reuters.  For Gazastripens sivile blir dermed marerittet enda verre. Områdene hvor de kan bevege seg uten å være i direkte fare for krigshandlinger, blir stadig mindre.  – Mennesker på Gaza som er blitt bedt om å evakuere, har ingen trygge steder å dra og veldig lite å overleve på, sier Stéphane Dujarric, talsperson i FN.  Målrettet evakuering «en forbedring» Meldingen fra USA etter at kampene begynte igjen, er tydelig: – De har sagt at det er områder som ikke skal bombes. Og i disse sonene forventer vi at Israel følger opp og unngår å angripe, sier USAs nasjonale sikkerhetsrådgiver Jake Sullivan. Et evakueringskart Israel har publisert, samt etableringen av det som kalles sikre soner, skal hjelpe sivile å unnslippe kamphandlingene og bombene før de kommer.  Mandag sa talsmannen for USAs utenriksdepartement, Matthew Miller, at Israels mer målrettede evakueringsordrer i Sør-Gaza er «en forbedring» i forhold til å be en hel by om å evakuere.  Samtidig er det ifølge ham for tidlig å vurdere sikkert om Israel følger oppfordringen om å skjerme sivile.  Flere titall drept – også i tilfluktsområder, ifølge lokale Kraftige israelske luftangrep rammet den sørlige delen av Gazastripen mandag. Flere titall palestinere ble drept og såret, også i områder der Israel har bedt folk om å søke tilflukt, ifølge nyhetsbyrået Reuters, med henvisning til opplysninger fra lokale innbyggere og journalister på stedet. Sikker informasjon om hva som skjer på Gazastripen nå, er vanskelig å få tak på. Telekommunikasjonen i området ble brutt mandag, etter at den først ble reparert. Det opplyser det palestinske telekomselskapet Paltel, til Reuters. Israelske styrker har drept minst 16.248 personer på Gazastripen siden Hamas-terrorangrepet 7. oktober, ifølge mediekontoret til Hamas. I tillegg har 43.616 mennesker blitt såret, og minst 7600 er savnet, ifølge Hamas. De melder at 7112 barn og 4885 kvinner er blant de drepte.  Aftenposten kan ikke uavhengig verifisere tallene på drepte, men FN og Human Rights Watch har tidligere sagt til Reuters at de har ansett tallene som troverdige. Ber Israel følge menneskerettighetene Tyske myndigheter har rykket ut og oppfordrer Israel til å garantere «realistisk» beskyttelse av sivile i Gaza, samtidig som israelske styrker utvider sin bakkeoffensiv. – Noe vi forventer, er at Israel ikke bare oppfordrer sivile til å forlate faresonen, men at sivile er i en realistisk posisjon til å søke trygg tilflukt andre steder, sier talsperson Sebastian Fischer i det tyske utenriksdepartementet. Landets utenriksminister Annalena Baerbock ber Israel om å følge menneskerettighetene: – Det sentrale spørsmålet er hvordan man utfører retten til selvforsvar. Det er en forpliktelse å lindre sivile lidelser, spesielt i denne fasen, sier Baerbock. Sikre soner er «ikke mulig» Ifølge FN-talsmann James Elder er det nå umulig å skape sikre soner for sivile på Gazastripen.  – De såkalt sikre sonene ... er ikke vitenskapelige, ikke rasjonelle og ikke mulige, og jeg tror myndighetene er klar over det, sier Elder, som jobber for Unicef, ifølge Times of Israel.  Ifølge palestinske helsemyndigheter som er kontrollert av Hamas, er over 240 palestinere drept siden våpenhvilen ble avsluttet. Minst 15.523 er blitt drept i israelske luftangrep på Gazastripen siden krigsutbruddet, inkludert minst 6.600 barn, ifølge tall fra samme kilde. IDF sier metoden de nå har valgt for evakuering av palestinske sivile, er en trygg måte å bevare sikkerhet og liv på. – IDF tar alle forholdsregler for å unngå tap av sivile liv, skriver de på sine nettsider.  Samtidig legger de skylden for sivile dødsfall på Hamas, som de hevder har brukt Gazas befolkning som «menneskelige skjold» siden krigens begynnelse.

Summary: Israel har startet en offensiv i Sør-Gaza og kaller området en «farlig krigssone». Israels forsvar ønsker å utvide innsatsen til alle områder i Gaza der Hamas er til stede.

Summary: Sikkerhetsrådgiver i USA, Jake Sullivan, ser Israel's mer målrettede evakueringer som en forbedring, men sivile har ingen trygge steder å dra. Flere sivile har blitt drept i «sikre soner».

Summary: Tyske myndigheter ber Israel gi realistisk beskyttelse for sivile og følge menneskerettighetene. FN hevder det er umulig å lage sikre soner i Gaza. Israel mener deres evakueringsmetode er trygg.


Elkjøp stopper Freia-boikotten og satser heller på å påvirke selskapene som fortsatt er i Russland gjennom dialog. Etter dagens møte med Utenriksdepartementet avblåser Elkjøp Freia-boikotten, ifølge en pressemelding. – Vi har fra første dag bedt om råd og veiledning fra myndighetene, og vi opplever at dagens svar fra regjeringen er et signal om at det korrekte er å følge EUs sanksjonsliste og kun denne, sier Linda Frid Andresen, sjef for Elkjøp Norge. – Da gjør vi det, og på denne listen står ikke Mondelez, sier hun videre, og tilføyer at debatten og balansegangen har vært krevende. De siste dagene har en rekke selskaper og aktører boikottet Freia. Bakgrunnen er at Freia-eier Mondelez står på Ukrainas svarteliste. UD: Folk må gjøre egne vurderinger – Vi ønsker å gjøre det som er rett. Vi ønsker å unngå at vi bidrar til Russlands grusomme krig, men samtidig ba vi om raske avklaringer fra regjeringen av hensyn til ansatte i Freia. Det har vi nå fått, sier Elkjøp-sjefen. I morgentimene holdt Utenriksdepartementet (UD) møte om saken, men der ble det klart at myndighetene ikke ville ta stilling til boikott på vegne av bedrifter og forbrukere. E24 har spurt UD om det stemmer at det ble gitt signaler om at det kun er korrekt å følge EUs sanksjonsliste. Statssekretær Eivind Vad Petersson i UD svarer på e-post at norske bedrifter og enkeltpersoner er pålagt å følge de sanksjonene som gjelder i Norge, og at hverken Freia eller Mondelez er på listen over selskaper som er sanksjonert av EU og Norge.  – Utover dette, må det i et samfunn som Norge være opp til folk, bedrifter og organisasjoner å gjøre egne etiske vurderinger for seg selv. Det riktige er at den enkelte tar selvstendige valg om hva de vil kjøpe og hvem de vil handle med, sier han. Tror på dialog om Russland Elkjøp vil nå gå i nærmere dialog med Mondelez, og andre leverandører som fortsatt opererer i Russland, med mål om mer direkte påvirkning. På svartelisten til Ukraina står flere selskaper, deriblant det kinesiske elektronikkselskapet Xiaomi som blant annet produserer smarttelefoner og robotstøvsugere, og amerikanske Procter & Gamble som selger batterier og elektriske tannbørster. Selv da Elkjøp boikottet Freia, solgte de over 460 varer fra de to svartelistede selskapene. Flere av de andre aktørene som boikotter Mondelez og Freia har foreløpig ikke endret syn i saken etter dagens møte. Blant dem er Strawberry (tidligere Nordic Choice Hotels) og SAS. – Vi har valgt å forholde oss lojalt til listen som ukrainske myndigheter har gått ut med, sa kommunikasjonssjef Tonje Sund i SAS tidligere i dag. – Det kommer etter en grundig gjennomgang av alle selskapene på listen, og det er basert på at morselskapet Mondelez er på denne listen, og ikke Freia som sådan. Gjennomgangen resulterte i at vi fjernet Marabou, Freia og Oboy, la hun til. Widerøe opprettholder også sitt standpunkt, og forholder seg til den ukrainske svartelisten. – Widerøe har fjernet melkesjokolade og Kvikklunsj fra vårt sortiment, og vi jobber stadig med listen fra Ukraina, sa kommunikasjonssjef Catharina Solli. Det samme gjør Hurtigruten, Norwegian og SJ.

Summary: Elkjøp avblåser boikotten av Freia etter møte med Utenriksdepartementet (UD).

Summary: Selskapet vil følge EUs sanksjonsliste, som ikke inkluderer Freia-eier Mondelez.

Summary: UD oppfordrer imidlertid til selvstendige etiske vurderinger for bedrifter og forbrukere.

Summary: Elkjøp ønsker nå dialog med Mondelez og andre leverandører i Russland for direkte påvirkning.

Summary: Flere andre selskaper, som SAS og Strawberry, fortsetter å boikotte Freia og Mondelez basert på Ukrainas svarteliste.


Her er alle Formel 1-bilene i 2024: – Tror det blir tettere

Samtlige Formel 1-team har nå lansert sine 2024-biler. Red Bull var sist ute. Går det som i 2023? Da var Max Verstappen og Red Bull totalt dominerende. – Jeg tror og håper at det i 2024 blir tettere i toppen enn hva vi så i fjor, sier Viaplay-ekspert Thomas Schie til VG. – Mercedes rapporterer veldig positive tall fra simulator og vindtunnel. Men de har brukt halvannet år på feil konsept på bilen, så om de klarer å ta igjen hele forspranget til Red Bull i løpet av en vinter, er vanskelig å si. Det samme gjelder litt for Ferrari. De hadde jo en veldig rask bil på kvalifisering i siste halvdel av 2023, og tok seks pole på de siste 11 løpene, men de hadde en utfordring med å få dekkene til å holde i løpene. Sjekk også: Formel 1 2024 - fullt program Red Bull var torsdag det siste laget som presenterte sin bil for 2024-sesongen.  Viaplay-ekspert Stein Pettersen har med stor interesse fulgt lanseringene: – Ferrari har etter eget sigende endret på 95 prosent fra fjorårets. Mercedes har også i stor grad utviklet bilen. Problemet er at Formel 1 er som skiskyting - at du kan «skru deg bort». Hvem tør å ta de store grepene og ta inn et jafs på Red Bull - men uten å bomme? Red Bull – Dette er en utvikling av 2023-bilen, sier Christian Horner. Han mener at flere av rivalene i år har løsninger som ligner på deres fjorårsbil. 2023-bilen vant 21 av 22 mulige løp. Max Verstappen skal prøve å ta sin fjerde strake VM-tittel i denne. Sergio Pérez sitter bak rattet på den andre bilen. Mercedes Den siste Mercedes’en før Lewis Hamilton forlater teamet for å bli Ferrari-fører i 2025. Mercedes har gjort store endringer på bilen fra sist sesong - og har i tillegg tatt tilbake sølvfargen. – Vi har bokstavelig talt forandret hver eneste komponent, sier stallsjef Toto Wolff. Mike Elliott har vært ansvarlig for de to siste, mindre vellykkede W13 og W14. Nå er det igjen James Allison som er ansvarlig (etter å ha jobbet med seiling i en periode). Ifølge Allison har de særlig jobbet med å forbedre bakakselen. Det skal gi mindre dekkslitasje. Chassiset og girkassen er også ny. Hvem blir årets beste Mercedes-fører - Hamilton eller George Russell? McLaren «Papaya» heter visstnok fargen på McLarens 2024-modell og skal være den samme fargen som grunnleggeren Bruce McLaren brukte i 1967, som var teamets andre år i Formel 1. Med MCL 38 håper McLaren - med førerne Lando Norris og Oscar Piastri - å ta sin første løpsseier siden 2021 (Daniel Ricciardo). – Jeg ser fram til å sette meg bak rattet på denne og se hvordan den fungerer. Men fargesettingen er fantastisk, mener Lando Norris. Teamet har utviklet videre en bil som var fantastisk på høsten 2023. McLaren har hentet sin nye tekniske direktør for «engineering and design», Rob Marshall, fra Red Bull. – Vi har alt som trengs for å fortsette utviklingen og bygge videre slik at vi kan ta en plass i toppen, sier teamsjef Andrea Stella. Ferrari 95 prosent av komponentene er nye - for at Ferrari igjen skal bli et vinnerteam (tok én løpsseier i 2023). – SF-24 bør være mindre følsom og lettere å kjøre, det er det vi førere trenger, sier Charles Leclerc. Ferrari slet i 2023 med både førere og ingeniører hadde trøbbel med skjønne hvordan bilen reagerte på ulike endringer. De fikk mer kunnskap i løpet av sesongen, og Ferrari gjorde en bra høst, særlig i kvalifiseringene. – I år må vi starte der vi sluttet sist sesong - i toppen av feltet, sier teamsjefen Fred Vasseur. – Jeg liker utseendet med de hvite og gule delen, men det som virkelig interesserer meg, er hvordan bilen presterer på banen. Det er det som betyr noe, sier Leclerc, som sammen med Carlos Sainz jr. utgjør førerduoen også i år. Haas Haas var sist i 2023, og Netflix-profilen Günther Steiner måtte gå etter ti år. Men Haas forventer ikke særlig bedring i 2024. Ayao Komatsu heter den nye teamsjefen, som har vært med fra starten og har vært racingingeniør. – Jeg tror vi kommer til å ligge lengst bak i feltet, kanskje er vi sist, sier Komatsu ærlig. I fjor startet Nico Hülkenberg og Kevin Magnussen veldig sterkt med å ta syv poeng i de tre første løpene, men etter hvert ble det rene sorgen. De tok bare ett poeng etter Østerrike i juli. De samme to førerne fortsetter i år.  F1 Stake (Sauber) Teamet som vi er usikre på hva vi skal kalle! Det er det gamle Sauber-teamet, med ny farge og ny identitet og nytt navn. Men fortsatt med Valtteri Bottas og Guanyu Zhou. Dette skjer i påvente av at Audi skal inn i det sveitsiske racingteamet i 2026. Sånn sett blir 2024 og 2025 «ventesesonger». Det pussige er at teamet nå har en navnesponsor som ikke kan drive reklame i flere av de landene der Formel 1 konkurrerer. Det er et online-kasino. Stallen har forlatt alt som Alfa Romeo sto for, og dette er den første bilen som teamets nye tekniske direktør, James Key, har ansvaret for. Han jobbet tidligere for McLaren. Key snakker om «en aggressiv endring av aerodynamikken». De har byttet fra pushrod til pullrod på det fremre hjulopphenget - noe  både McLaren og Red Bull har brukt med suksess. Her har du en forklaring på forskjellen. VISA CASH APP RB Det er «småoksene» som tidligere het AlphaTauri og som nå offisielt heter Visa Cash App RB.  Red Bulls søsterteam starter en ny æra i Formel 1 med ny farger og en ganske annerledes bil. Førere er Daniel Ricciardo og Yuki Tsunoda, de samme som avsluttet 2023. – I år har vi følelsen av at vi står på egne bein og har en sterk egen partner. Det er en stor fordel, mener Ricciardo. – Organisasjonen er endret, vi har mange nye folk og forsøker å bygge dette opp sammen. Vi håper å slåss i den øvre delen av midtfeltet. Det betyr i så fall å avansere fra 8. plass i 2023 til 4. eller 5. plass i 2024. Etter 18 år forlot stallsjef Franz Tost teamet sist høst. Han er erstattet av Laurent Mekies, som tidligere har jobbet i Ferrari. Williams Det tradisjonsrike teamet overrasket i fjor og har som målsetting å kjempe i toppen om et par år. Etter at teamsjef James Vowles overtok i 2023 har det hendte noe. Williams ble nummer syv i konstruktørmesterskapet, bedre enn forventet. Alex Albon sto for alle stallens poeng - bortsett fra ett. Det blir spennende om Logan Sargeant kan støtte sin kollega bedre enn han klarte i rookie-sesongen. Ifølge Sargeant må de endre kjørestil med den  nye bilen. De har allerede testet den i simulator. Amerikaneren mener at den nye er bedre å kjøre. Ny teknikksjef er Pat Fry, som har jobbet hos McLaren, Ferrari og Renault. – I løpet av to til fire år må vi slås si toppen, blant de tre beste. Jeg tror det er mulig. Teamsjef Vowles har lagt vekt på forbedre organisasjonen og investere i folk og i fabrikken. Alpine Alpine kommer med en helt ny bil - fra nese til bakvinge. 2023 var en skuffelse for den franske stallen, som endte på 6. plass i konstruktørmesterskapet, langt etter Aston Martin plassen foran. Allerede før 2023-sesongen startet Alpine jobben med sitt nye konsept. Alpine-bilen fungerte bra på enkelte baner, men veldig dårlig på andre baner i 2023. Derfor innså stallen at de måtte tenke nytt. A524 har et helt nytt chassis, nytt hjuloppheng både framme og bak, ny frontvinge og ny nese. De har også jobbet intenst med bremsesystemet for å kjøle bremsene mer effektivt. Førerne Pierre Gasly og Esteban Ocon er klare på at det er en bil med potensiale, men at den må utvikles videre. Aston Martin Fernando Alonso hadde stor suksess våren 2023, men når kommer den første seieren for Aston Martin? 42 år gamle Alonso går inn i sin 21. sesong som Formel 1-fører, og det er snart 20 år siden han vant sin første VM-tittel (2005). – Jeg kjenner meg bedre enn noen gang, sier spanjolen. Aston Martin har gjort store endringer på bilen, særlig på bakparten. Det skyldes til dels hva Mercedes har gjort. Aston Martin kjøper girkasse og fjæring bak av Mercedes.  AMR 24 er ifølge teamet en utvikling av fjorårets bil. Den er den første som bygget i teamets nyrenoverte fabrikk i Storbritannia. – Designen på chassiset er nytt, nesen, frontvingen, det fremre og det bakre hjulopphenget er også nytt, sier teknisk sjef Dan Fallows. Alonso og Lance Stroll utgjør førerduoen. Alonso er en av tre verdensmestere i årets felt og ser ikke slutten på karrieren. Neste uke er det test i Bahrain. – Da får vi et bedre svar på hva vi kan forvente oss i sesongstarten uken etter, sier Stein Pettersen.

Summary: Siste Formel 1-lansering: Red Bull presenterer sin bil for 2024-sesongen

Summary: Eksperter håper på tettere konkurranse mellom Red Bull, Mercedes og Ferrari

Summary: Red Bull ønsker å dominere som i 2023 med Max Verstappen og Sergio Pérez

Summary: Mercedes gjør store endringer i bil og tar tilbake sølvfargen før Hamilton forlater dem neste sesong

Summary: Ferrari endrer 95 prosent av komponentene for å bli et vinnerteam igjen

Summary: Andre team som McLaren, Haas, F1 Stake (Sauber), VISA CASH APP RB, Williams og Alpine introduserer også nye biler og mål for sesongen

Summary: Test i Bahrain neste uke vil gi bedre innsikt i sesongstarten


Kjersti Toppe: – Vil at nordmenn får flere barn

Barne- og familieminister Kjersti Toppe (Sp) er villig til å gjøre store endringer i norsk familiepolitikk for å få flere barn og yngre foreldre. – Jeg vil at nordmenn får flere barn, sier Toppe til VG. Seksbarnsmoren vil at flere skal gjøre som henne: få barn tidlig og få mer enn to.  Men trenden går motsatt vei: Det har aldri blitt født færre barn per norske kvinne enn nå – og førstegangsforeldrene har aldri vært eldre. Barne- og familieministeren understreker at om man vil ha barn – og hvor mange man vil ha – er personlige valg. Men: Hvis folk får færre barn enn de kunne tenkt seg, er noe alvorlig galt, mener hun. I dette intervjuet åpner Toppe for store endringer i norsk familiepolitikk, hvis det kan få flere til å føde – og flere til å føde flere. Hun er blant annet åpen for: I 2022 var fruktbarhetstallet rekordlave 1,41 barn per kvinne, ifølge SSB.  Toppe vil opp på 2,1 barn per kvinne – et tall vi ikke har sett i Norge siden 70-tallet. – Radikale ordninger – Vi er nødt til å drøfte mer radikale ordninger for barnefamilier i Norge, sier Toppe. Det er to grunner til at hun roper varsku. – Det kan bli ganske vanskelig når jeg blir gammel og du blir gammel, for hvem er igjen for å drive hjulene i samfunnet?  Og: – Jeg ønsker at de som vil og kan, skal få barn. At det blir født barn i befolkningen, mener jeg er et tegn på hvor vellykket et samfunn er. – Endre politikk Toppe advarer mot å tenke for snevert – og mot å kun diskutere barnetrygd og foreldrepenger.  – Det er kanskje andre ting som skal til for at unge i dag får mer enn to barn. Og kanskje til og med barn litt tidligere.  For når førstegangsfødende er over 30 år i gjennomsnitt, rekker de ikke få en hel ungeflokk. Derfor er Toppe særlig opptatt av hvordan hun og regjeringen kan friste studenter og andre unge til å sette i gang produksjonen. – Vi må vite mer om årsakene, vi må spørre de unge selv og vi må være villige til å endre politikk for å snu denne trenden. Skattelette og gjeldslette Noe av kunnskapen kommer i en rapport fra SSB i juni.  – Jeg er i villrede selv, har mange spørsmål og vil ha innspill fra de dette gjelder, sier Toppe. – Kunne du tenkt deg å gi skattelette eller overføringer til familier som får for eksempel et tredje barn? – Ja da, alt sånt kan jeg tenke meg. Eller de som får barn som student kunne fått slettet studiegjeld, for eksempel. Det er mange ting vi kunne sett på, og vi må tenke mye mer radikalt om økonomi. – Ikke godt nok Nybakte foreldre kan få enten foreldrepenger eller engangsstønad.  Foreldrepengene skal erstatte inntekten de vanligvis har, opptil en årslønn på 668.862 kroner. For å ha rett på det, må de hatt inntekt minst seks av de siste ti månedene.  Studenter er blant de som faller utenfor ordningen, og får engangsstønad. Det er én utbetaling – på 90.300 kroner.  – Får de som blir foreldre i studietiden god nok støtte? – Nei, det er de jeg peker på når jeg blir spurt om hva vi bør gjøre annerledes. Det er de unge foreldrene, som er studenter eller i overgangen til fast jobb. Toppe understreker at det fra naturens side er gunstig og mindre risikofylt å få barn i 20-årene. – Det er det ikke lagt nok til rette for i dag. Det er veldig godt lagt til rette for eldre mødre, som er i fast jobb, har fast inntekt og stabile forhold.  – Rikeste årene i mitt liv – Hvor mange barn bør vi ideelt få?  – Uffa meg, det er helt umulig å svare på, sier Toppe og ler. – Men jeg er opptatt av gjennomsnittstallene, og de bør i hvert fall opp på 2,1 barn per kvinne.  – Du har bidratt til det selv, med seks barn. Vil du anbefale det til gjennomsnittskvinnen? – Jeg kan gjerne anbefale det generelt, men jeg har respekt for at folk har ulike liv og ståsted, så jeg vil ikke dytte det på alle. Hun understreker at folk skal bestemme det selv – og at ikke alle kan få så mange barn.  – Da mine barn var små, var det travelt og anstrengt økonomisk. Men det var noen av de rikeste årene i mitt liv, sier Toppe. – Veldig dyrt I dag får alle barn rett på barnehageplass i løpet av året de fyller ett – unntatt desemberbarna. De får først rett på plass i august året etter, og foreldrene kan måtte ta ulønnet permisjon fra jobb for å være hjemme med barnet. Det vil koste flere hundre millioner kroner å endre dette, forteller Toppe. Men hun er åpen for at dette – eller å innføre løpende barnehageopptak – kan være riktig: – Det er veldig dyrt, og har ikke blitt prioritert ennå.  Hun understreker at regjeringen har prioritert gratis barnehage for tredje barn, gratis barnehage i Finnmark og Nord-Troms og billigere barnehage for alle.  – Jeg tror det er kjempeviktig for foreldrene å ha tilgjengelige barnehager. Også for de som vurderer å få barn eller få flere barn. Hvis ikke barnehagene fungerer, så tror jeg det er få som vil gå i gang med å få barn. – Ingen logikk Regjeringen har økt barnetrygden for barn under seks år, og for enslige forsørgere.  – Det kan godt tenkes at barnetrygden bør økes enda mer, i hvert fall for barn over seks år. Foreldre får 600 kroner mindre for barn mellom seks og 18 år, sier Toppe. – Det er ingen logikk i det, for barna blir egentlig dyrere jo eldre de blir. Toppe lanserer også boligpolitikk som en viktig del av familiepolitikken:  – Jeg tror mange foreldre tenker på om de har råd til nok plass. Det kan være en hemsko for å få flere barn eller første barn, hvis de bor i en trang leilighet. Hun stiller spørsmål ved hvor smått det skal gå an å bygge i byene – og mener det kan ha sammenheng med at vi får færre barn. – Boligpolitikken legger noen steder dårlig til rette for det, med mindre du er grådig rik. Slaktes KrF-leder Olaug Bollestad sier at ingen familier blir større av politikerprat. – Senterpartiet er bundet av en regjeringsplattform som er den minst familievennlige på mange år. Det er bra med billigere barnehage og prisjustert barnetrygd, men familien er åpenbart ikke et satsningsområde for regjeringen. Hun ber Toppe bidra med politikk, ikke prat. – Hva vil Toppe med utspillet sitt? Hun er regjeringsmedlem i en regjering som har ansvar for kutt i kontantstøtten, fjerning av foreldrefradraget og fritidskortet. I beste fall gjør de ingenting, de har kun prisjustert barnetrygden, ikke økt den. Toppe kan jo starte der, sier Bollestad.

Summary: Barne- og familieminister Kjersti Toppe (Sp) åpner for store endringer i familiepolitikken for å få flere barnefødsler i Norge.

Summary: Norske kvinner fikk rekordlave 1,41 barn i gjennomsnitt i 2022. Toppe sikter etter 2,1 barn per kvinne.

Summary: Hun åpner blant annet for skattelette for familier med mer enn to barn, å slette studiegjeld for de som får barn i studietiden og øke barnetrygden for barn mellom seks og 18 år.


Politikernes kyniske bruk av koranbrenning

Flere partier i Oslo har brukt koranbrenningssaken for å sanke stemmer. Det er både kynisk og farlig.  Norske muslimer, imamer så vel som det muslimske sivilsamfunnet, har i årevis gjort en beundringsverdig innsats for å begrense den muslimske smerten og reaksjonene på koranbrenninger i Norge.  Selv der koranen er blitt brent foran moskeer og i nabolag og skapt frykt og uro blant muslimene. Så kommer Oslo Høyres byrådslederkandidat Eirik Lae Solberg og Geir Lippestads mikroparti Sentrum, og setter det hele på spill.  Det er dypt provoserende. Og det er dypt bekymringsfullt.  Et åpent sår Det Solberg gjør er mest alvorlig. Han besøker en moske i august, og holder en følelsesladet tale hvor han forteller over tusen muslimer til stede at Høyre skal hindre brenning av koraner på kommunens eiendom.  Muslimene tror på ham, de er sågar rørt. I alle år har de stemt på Arbeiderpartiet, og så er det Høyre som viser seg å forstå deres smerte.  En smerte de var i ferd med å håndtere – og kanskje ikke kjenne så sterkt på. For det er altså blitt gjort en møysommelig innsats av kalde hoder, og varme hjerter.  Så blir Eirik Lae Solberg konfrontert av VG om sine utsagn rundt koranbrenning. Han tar en u-sving, selvsagt skal han ikke forby koranbrenning, bare finne «egnede steder» å brenne koranen på. Han beklager om han var upresis. At han tør! I sin higen etter muslimske stemmer, latterliggjør han muslimer. Her er det visst en gruppe mennesker hvis følelser vi kan leke med.  Men vi kan ikke det. Se bare på det som skjer i Sverige og Danmark. Å oppleve at koranen brennes er sårt og ubeskrivelig vanskelig for muslimer. I nabolandene har koranbrenningene vært gnisten som har tent ilden.  At Lae Solberg tør!  Han har vist en hensynsløshet og en historieløshet vi ikke kan ta oss råd til. Selv når det er et kommunevalg.  Det samme gjør partiet Sentrum. De er mindre, nesten ubetydelige. Så de kan være enda mer kyniske. De kommer uansett ikke i posisjon i Oslo. De kjemper om ett mandat, det får de neppe. Derfor kan de være tøffere i trynet. By høyere enn Lae Solberg og Rødt og alt som er:  «Vi er de eneste som er mot koranbrenning»! «Nei til koranbrenning»! De har jaggu resolusjonsfestet nei til koranbrenning. Hva det betyr er akkurat like ullent som det høres ut som.  Ullent fra Sentrum Men i sosiale medier, på valgmøtene i moskeer og innvandrertette bydeler har partiets minoritetsrepresentanter en tydelighet og polemikk mot koranbrenning det ikke er dekning for i eget program.  Vil de egentlig forby koranbrenning? Nei da, men de anser SIAN sin koranbrenning som hatyring etter §185, hatparagrafen.  Men er det politikere som bestemmer hvordan den loven håndheves? Nei da, det er det politiet og domstolene som avgjør, sier Geir Lippestad på Dagsnytt 18 denne uken.  Før det har han sagt følgende: «Hadde det vært en fredelig demonstrasjon foran Stortinget der man brente Koranen fordi man var uenig i hva religionen står for er en annen ting, og det er jeg for». Han er altså for koranbrenning. Men partiplakatene sier «Nei til koranbrenning»  Hva gjelder egentlig?  Og har han forklart forskjellen til sine egne partifeller? Eller er det beleilig med forvirringen? Så lenge muslimene blir lurt til å stemme på Sentrum? I den tro at partiet skal stanse all koranbrenning av hensyn til muslimene og den trakasseringen de opplever?  Farlig spill Resultatet av dette farlige spillet er at minoritetsrepresentanter fra andre partier, særlig Arbeiderpartipolitikere, er blitt stilt til veggs, nærmest trakassert og avkrevd svar av et hissig publikum på ulike valgmøter.  For hva slags muslim er du egentlig om du ikke er for et forbud mot koranbrenning?  Å gjøre koranbrenning om til valgflesk er en samvittighetsløs lek med ilden.  Det som har skjedd i Oslo er med på å skape politikerforakt. Det skaper mistillit. Vi sliter allerede med lav valgdeltagelse hos innvandrerbefolkningen. På sosiale medier levnes politikere liten ære. Flere kommer ikke til å stemme i år.  Det er alvorlig. Alt med denne saken er urovekkende. Smertefullt For all del, det er en ærlig sak å jobbe politisk mot stans i koranbrenning. De fleste partier og Norges befolkning er mot koranbrenning, selv om de ikke vil forby koranbrenning.  Men pass ordbruken, og trå varsomt. Ellers kan vi få mer enn vi har bedt om. Freden er dyrekjøpt og skjør og under stadig arbeid. Først og fremst av muslimene selv. Derfor, bør politikere på stemmejakt ha respekt for de som i årevis har forsøkt å lindre smerten. For det er smertefullt.  Å brenne koranen er for meg et nedrig, usivilisert og høyst primitiv måte å uttrykke seg på. Men ytringsfriheten må gjelde.  Det vanskelige er når koraner brennes i nabolag. Av folk som er kjente muslimhatere.  Her må politiet og påtalemyndighetene gjøre en bedre jobb for å trygge den muslimske befolkningen. Bare slik kan vi hindre at de blir lett bytte for utspekulerte politikere på stemmejakt. Vi fortjener bedre. Norske muslimer fortjener bedre.

Summary: Flere politiske partier i Oslo blir kritisert for å utnytte saken om koranbrenning for å tiltrekke seg velgere.

Summary: Oslo Høyres byrådslederkandidat Eirik Lae Solberg talte i en moské i august og lovte å forhindre koranbrenning på kommunal eiendom. Han har senere endret retning og sagt at han ikke vil forby koranbrenning, men finne "egnede steder" for det. Dette har skapt frustrasjon og følelse av falske løfter blant muslimer.

Summary: Det lille partiet Sentrum er også kritisert for å være vage om deres holdning til koranbrenning. De har uttrykt at de er mot koranbrenning, men også markert at de ikke vil forby det.

Summary: Artikkelen hevder at utnyttelsen av følsomme saker som koranbrenning for stemmesanking kan føre til generell mistillit og avsky mot politikere, spesielt blant det muslimske samfunn.

Summary: Flertallet av norske befolkningen, inkludert de fleste politiske partiene, er mot koranbrenning, men vil ikke forby den, da dette kan innskrenke ytringsfriheten.


Solberg ønsker bedre seksualopplæring i kampen mot voldtekt

Et eget utvalg har pekt på voldtekt som et samfunns- og folkehelseproblem. Høyres partileder tror på seksualopplæring og foreldre som hjelpemidler.  – Vi må se mye på hvilken seksualopplæring som er på skolen. Skolene må ha en seksualopplæring som faktisk snakker om grenser. Som faktisk snakker om annet enn prevensjon. Det er et kjempestort samfunnsproblem, sier Høyre-leder Erna Solberg. Hun er i Stavanger for å delta på fylkesårsmøtet til Rogaland Høyre, og samfunnsproblemet hun snakker om, er voldtekt. For på kvinnedagen, 8. mars, la et eget voldtektsutvalg fram en utredning som sier at voldtekt er et samfunns- og folkehelseproblem som ikke i tilstrekkelig grad prioriteres av myndighetene. Solberg tror på samfunnsdebatten 16 prosent av jenter mellom 16 og 19 år sier de har vært utsatt for voldtekt i 2022, ifølge rapporten. – Tallene viser at dette har noe å gjøre med samfunnstrender som er ganske tunge. Det har med hvordan vi snakker om seksualitet, eller hvordan vi ikke snakker om seksualitet, slik at pornografi blir en opplæring for noen, sier Solberg. Den tidligere statsministeren mener det er mye å gjøre for ofrene. NOU-en fra voldtektsutvalget pekte også på det er for store variasjoner i helsetjenester for voldtektsutsatte, men Solberg tror også på den store samfunnsdebatten. – Både fedre og mødre må snakke med sine sønner. Det må snakkes om i foreldregrupper, og vi må snakke om det på skoler.  Voldtekt i kjente relasjoner Forrige helg ble tre ungdommer i alderen 16 til 18 år siktet for grov voldtekt av to jenter under 14 år. Voldtekten skal ha skjedd utendørs i en skolegård i Stavanger.  Aftenbladet har tidligere skrevet at de siktede og de fornærmede var i en sosial sammenheng da overgrepene skal ha skjedd. De skal altså ikke ha møtt på hverandre tilfeldig. – Den største andelen av voldtekter som skjer, skjer mellom ungdommer som kjenner hverandre. Den ukjente gjerningsmannen som driver overgrep, han finnes, men det er i et lite antall. De sakene som oftest blir anmeldt og oftest får en dom, er av denne typen.  For de aller færreste voldtekter blir anmeldt. Av de anmeldte voldtektssakene, ender det store flertallet med henleggelse av påtalemyndigheten eller frifinnelse i domstolen. Solberg tror ikke det er rettsapparatet som kommer til å løse dette samfunnsproblemet.  – Man kan vedta mange nye lovregler, men skal du gjøre noe med de store tallene av jenter som opplever dette, så må du inn i den private sfæren. Der er det ikke lov og rett, men normer og menneskesyn. Unge gjerningspersoner Aftenbladet har den siste tiden satt søkelys på at ungdomskriminaliteten øker og at volden blir grovere. Bare i januar i år ble det registrert 28 grove saker i Stavanger og Sandnes. Totalt 56 ungdommer ble anmeldt. Mange av ofrene til gjerningspersonene, er også unge. Solberg mener at dette betyr at man ikke bare kan se på gjerningspersonene, men også ofrene.  – Vi må sikre alle barn trygghet når de vokser opp. Vi bør ha en egen barnevernsinstitusjon rettet mot de som er voldelige og har drevet med kriminalitet. Vi kan hente dem ut fra de miljøene de er i for å få dem på rett vei. 6 av 7 med innvandrerbakgrunn I Aftenbladets kartlegging av ungdomsvold kommer det fram at flesteparten av de unge som blir anmeldt for lovbrudd er norske statsborgere. Seks av de sju ungdommene med flest anmeldelser for grov kriminalitet i 2023 har imidlertid innvandrerbakgrunn. – Det vi må gjøre, er å huske at dette løser vi ikke engang for alle. Når det kommer nye familier til Norge, ungdom som skal inn og klare seg i skolen, må vi jobbe med dette kontinuerlig.  Solberg peker også på at folk må komme seg inn i arbeidslivet, og at foreldre må være med på laget. – Foreldrene deres må være foreldre med de rammene og retningslinjene vi har i Norge, og vi må sørge for at barn ikke føler seg ekskludert.  Partilederen sier at det er lett å komme med svart eller hvit malerpensel, men sier at Norge er et av de landene som er mest vellykket på sosial mobilitet. – Men det betyr ikke at vi ikke har problemer, avslutter Solberg.  Egen post på programmet I sitt resolusjonshefte hadde Rogaland Høyre en egen del om ungdomskriminalitet. Ordfører i Stavanger kommune, Sissel Knutsen Hegdal (H) sa blant annet det er mot en liten gruppe de virkelig vil legge inn innsats.  – Vi vil ha en samlet og målrettet innsats. Vi har mange gode ressurser, og vi opplever at alle ønsker å samarbeide, sa Hegdal på fylkesårsmøtet.

Summary: Høyre-leder Erna Solberg sier at voldtekt er et samfunnsproblem, og mener mer kjønns- og seksualitetsopplæring i skoler kan bidra til å forebygge.

Summary: Fokus bør vært rettet mot foreldre, og samtale om seksualitet, grensesetting og respekt bør inkluderes i oppdragelsen, ifølge Solberg.

Summary: 16 prosent av jenter mellom 16 og 19 år rapporterte å ha blitt voldtatt i 2022, ifølge en nylig utgitt rapport.

Summary: Solberg mener samfunnsnormer og holdninger må endres for å håndtere problemet, og det er ikke noe rettssystemet alene kan løse.


Til alle dere fra oss: - Les Randaberg24 helt gratis i noen uker fremover

Randaberg24 kan du lese gratis de neste ukene. SERVICE: De neste ukene kan du lese alt på Randaberg24 helt gratis. Det er av to årsaker.  – Først og fremst skal vi ha en omlegging av systemer i avisen, noe som betyr flere muligheter til å skrive, men også bedre muligheter for abonnenter av avisen, sier Per Thime, redaktør i Randaberg24.  Randaberg24 skal inn under Polaris Media sine verktøy, noe som skjer allerede i neste uke.  – Da vil vi også markere at vi som avis i 2023 hadde en økning i antall nye abbonenter med 423, eller en økning på 48 prosent, noe som var tredje best av samtlige aviser i landet, i prosent. Da passer det godt å gjøre noe rundt dette nå, så de neste ukene blir det altså helt gratis for alle - og så er jo troen den at vi håper på noen nye abonnenter etter det.  Designet av nettavisen vil det ikke være store forandringer på, men det kan bli noe.  – Som skrivende blir det noe å sette seg inn i, men for våre lesere blir det nok mindre synlig, kanskje ett og annet fargevalg i forbindelse med artikler. Men vi gleder oss til noe som gir nye mulighet for nåværende og nye abonnenter.  Du leser helt gratis fra midnatt.

Summary: Randaberg24 vil være gratis for lesing de neste ukene.

Summary: Avgjørelsen skyldes en omlegging av avisens systemer og et ønske om å tiltrekke nye abonnenter.

Summary: Randaberg24 vil bli integrert med Polaris Media sine verktøy neste uke.

Summary: Avisen feirer en økning på 48 prosent i nye abonnenter i 2023.

Summary: Design forandringer vil være mindre synlige for leserne.


Trump elsket generaler. Nå kanskje ikke fullt så mye.

WASHINGTON D.C. (Aftenposten): I Donald Trumps første tid som president hyret han inn eksgeneraler i fleng. Senere har han angret seg. «Gud hjelpe oss», avslutter John Kelly et skriftlig utsagn til CNN. I halvannet år var han stabssjef i Det hvite hus. Da var han Donald Trumps fremste rådgiver og portvakt til Det ovale kontor.  Hans tidligere sjef er involvert i en heftig strid om og med USAs avgåtte forsvarssjef. Kelly, en tidligere general i USAs marinekorps, ble denne uken spurt om en kommentar. Hans drepende kritikk har vakt oppsikt.  Kelly bekrefter nemlig nå rapporter om at Trump har snakket nedsettende om USAs krigshelter og veteraner. Antydet dødsstraff Den siste bataljen mellom Trump og militære ledere tok av først da han 22. september refset avgående forsvarssjef Mark Milley på Truth Social, et sosialt medium. Milley ble utnevnt av Trump selv i 2018. Trump viste til at Milley før valget i 2020 og etter stormingen av Kongressen i 2021 ringte den kinesiske hærledelsen. Milley skal ha gitt beskjed om at USA var stabilt og ikke hadde noen planer om angripe Kina. Trump antydet at dødsstraff ville være passende. «Han opptrådte overfor Kina og røpet tankegangen til USAs president. Dette er en handling som er så ekstrem, at før i tiden ville straffen vært DØDEN!» skrev Trump. «Fortsettelse følger!!!» skrev han også. Det hadde han rett i. Trump fikk et skred av kritikk fra mange hold. Både partifeller, motstandere og militære rykket ut. Nå har altså også hans stabssjef fra sommeren 2017 til vinteren 2019 meldt seg. «En person som ...» Han beskriver i erklæringen Trump omtrent slik: Kellys egen sønn Det har vært rapporter mange ganger om at Trump har kommet med slike bemerkninger. Blant annet skrev The Atlantic i 2020 om noe av dette.  Der het det at Trump brukte ordet «tapere» om marineinfanterister som lå begravet i Frankrike etter slaget ved Belleau Wood i den 1. verdenskrig. Kelly skal ha vært til stede, men ville da ikke kommentere saken. Uttalelsen om at de er tosker fordi ikke har «noe å tjene på det», skal ha falt ved graven til Kellys egen sønn, som falt i Afghanistan. Kelly har i økende grad vært kritisk til Trump. – Dummet seg ut Steven Cheung, talsperson for Trumps valgkamp, ga denne kommentaren til TV-kanalen NBC: «John Kelly har dummet seg helt ut med disse tilbakeviste historiene som han har funnet på fordi han ikke gjorde en god jobb for sin president da han var stabssjef.» Dempet svar Imens ruller diskusjonen om Milley videre. Trump rykket før helgen ut igjen. Han omtalte forsvarssjefen som en «idiot» som «beveger seg og tenker sakte».  Milley deltok for sin del mandag på TV hos Lester Holt i NBC. Hans svar på uttalelsen om forræderi og dødsstraff er noe mer dempet. – Alle har lov til å sin mening, sa han. Milley viste til at han har tjent landet trofast i over fire tiår. Familien hans har også ofret mye, påpekte han.  Milley brukte en amerikansk talemåte for si at han er minst like trofast til sitt land som andre. – Jeg sitter ikke baksetet for noen med tanke på lojalitet til dette landet, sa han. Trumps generaler Trump har tidligere også møtt motbør fra generaler som han innsatte i viktige stillinger.

Summary: John Kelly, tidligere stabssjef for president Donald Trump og tidligere general, bekrefter rapporter om at Trump har snakket nedsettende om USAs krigshelter og veteraner.

Summary: Kelly sier Trump blant annet ser ned på soldater som er krigsfanger, sårede og torturofre, og ikke vil bli sett med militære med amputerte kroppsdeler.

Summary: Trump og forsvarssjef Mark Milley er også involvert i en strid. Trump har uttrykt at Milleys samtaler med kinesisk hærledelse, der han beroliget dem om at USA ikke ville angripe, kunne fortjent dødsstraff. Kelly kritiserer Trumps uttalelse.


Veksten i norsk økonomi fortsetter i første kvartal, men demper seg fra forrige kvartal.  – Tallene for første kvartal tyder på at norsk økonomi bremser opp, men det skjer foreløpig nokså gradvis og sysselsettingen øker fortsatt, sier seksjonssjef i SSB, Pål Sletten. BNP for Fastlands-Norge vokste med 0,2 prosent i første kvartal, ifølge ferske tall fra Statistisk sentralbyrå (SSB). I fjerde kvartal vokste norsk fastlandsøkonomi med 0,8 prosent, men dette tallet er nå revidert ned til 0,6 prosent.  På forhånd var det ventet en vekst på 0,1 prosent, ifølge en undersøkelse gjort blant økonomer av Bloomberg.  – En avkjøling Sjeføkonom i Handelsbanken, Marius Hov, sier BNP-tallene er i tråd med forventningene - men hakket sterkere enn Norges Bank hadde sett for seg. Han tror likevel ikke det er her slaget om rentetoppen står. Norges Bank opererer i dag med en rentetopp på 3,5 prosent foran rentemøtet i juni. – Aktivitetsnivået i norsk økonomi har vært i tråd med forventningene. Det vi legger vekt på når det kommer til rentebanen, er heller kronekursen, kjerneinflasjonen og et mer ekspansivt revidert nasjonalbudsjettet enn det Norges Bank hadde sett for seg, sier Hov til E24. Toner ned resesjonrisiko Det er bred forventning om at den økonomiske veksten vil dempe seg betydelig i år sammenlignet med i fjor. Årsaken til det er blant annet høy prisvekst, renteoppgang og svakere vekst internasjonalt. Hov mener vi er kommet til et vendepunkt i økonomien. – Veksten er ned fra fjerde kvartal. Det er en avkjøling her, noe som er i tråd med forventningene.  Utsiktene for at norsk økonomi kan havne i resesjon, er derimot ikke like aktuell lenger, ifølge sjeføkonomen. – Resesjonsrisiko var et tema før jul. Det så mørkere ut for husholdningene da, men dette er tonet ned nå - selv om det begynner å tære på sparemidlene. Energiutsiktene ble heller ikke så mørke som spådd, men at det går mot en utflating av aktivitetsnivået, er det ingen tvil om, sier Hov. Regjeringen venter en vekst på 1,0 prosent i 2023. I 2022 var BNP-veksten for året 3,8 prosent. – Én prosent er i tråd med egne forventninger. Usikkerheten rundt reallønnsøkningen er også en faktor som spiller inn. Ifølge det reviderte budsjettet, tror regjeringen på et fall i år. Renten biter mer på enn tidligere. Vi ser for oss at veksten i norsk økonomi kommer til å falle til 0,5 prosent i 2024, mener Hov. Vekst i mars Den månedlige BNP-veksten for fastlandsøkonomien endte på 0,5 prosent i mars. Sterkere enn forventningen på 0,2 prosent, ifølge Bloomberg.   BNP-tallene kan ofte svinge en del fra måned til måned, og det blir derfor lagt større vekt på kvartalstallene. I Norge ser man som regel på utviklingen i fastlands-BNP, som ekskluderer olje- og gassinntekter, for å vurdere tilstanden i økonomien. Inkludert olje- og gass vokste økonomien fortsatt med 0,2 prosent i første kvartal, men veksten var noe svakere i mars med 0,4 prosent. Fallende bilsalg trekker ned Varekonsumet falt hele 12,3 prosent. Nesten hele nedgangen kan tilskrives konsumgruppen kjøp og drift av biler, som falt hele 50 prosent. Den store nedgangen kommer av at det ble registrert uvanlig få nye personbiler i etterkant avgiftsendringen fra 1. januar i år, skriver SSB.  Mot slutten av fjoråret ble det solgt uvanlig mange biler, og svært få ble solgt tidlig i 2023, skriver SSB.  Det ga store svingninger i nasjonalregnskapets tall for varehandelsnæringen. Holdes varehandelen utenom, økte BNP Fastlands-Norge 0,4 prosent fra fjerde kvartal til første kvartal.  Forbruket blant privatpersoner falt samlet med 5,4 prosent i første kvartal.  – Det økonomiske bildet var blandet. Husholdningenes varekjøp og boliginvesteringer gikk ned. Samtidig økte investeringene i næringslivet og eksporten steg, sier Sletten.

Summary: Norsk økonomi vokste med 0,2 prosent i første kvartal, ifølge Statistisk sentralbyrå (SSB).

Summary: Veksten er lavere enn 0,6 prosent vekst i fjerde kvartal, men høyere enn forventet på 0,1 prosent.

Summary: Månedlig BNP-vekst endte på 0,5 prosent i mars, også høyere enn forventet på 0,2 prosent

Summary: Økonomisk vekst ventes å dempe seg betydelig i år grunnet høy prisvekst, renteoppgang, og svakere internasjonal vekst.

Summary: Varekonsum falt 12,3 prosent, hovedsakelig grunnet fall i bilsalg på 50 prosent.

Summary: Forbruk blant privatpersoner falt 5,4 prosent i første kvartal.


Hizbollah-lederen talte for første gang siden krigens start. Ba om at Israel isoleres.

I sin første tale etter krigsutbruddet mellom Israel og Hamas, ba Hizbollah-sjef Hassan Nasrallah arabiske og muslimske land om en fullstendig boikott av Israel. Talen beskrives som «defensiv».  Hassan Nasrallah, lederen for Hizbollah i Libanon, har vært taus siden 7. oktober, da Hamas angrep Israel.  Fredag talte han til sine tilhengere i Beirut for første gang. Før talen fryktet flere at han skulle varsle en eskalering av voldelighetene i Midtøsten.  Det skjedde ikke.  – Han kaster på en måte palestinerne under bussen, ved å understreke at krigen ikke er en regional affære men en rent palestinsk konflikt og krig, sier oberstløytnant Gunnar Gabrielsen til Aftenposten.  I talen kalte Nasrallah Israels regjering «radikal, dum og brutal».  – Vår styrke ligger i vår sterke tro og hengivenhet til saken. Vi er forberedt på å ofre. Det er uttrykt i stemmene til fedrene, mødrene, konene og barna til de falne martyrene, sa han.  Konflikten «helt og holdent palestinsk» Nasrallah ga i talen sine «dypeste kondolanser» til familiene til de falne i Libanon, på Gazastripen og på Vestbredden.  Han ga også sine dypeste kondolanser til «martyrene» som deltok i operasjon al-Aqsa Flood, Hamas-angrepet mot Israel 7. oktober. – De falne martyrene er nå i live i Guds paradis, sa Nasrallah.  Hizbollah-sjefen understrekte samtidig at Hamas' angrep på Israel 7. oktober var «utelukkende deres», og at Hizbollah ikke var involvert i planleggingen. Ifølge ham visste de heller ikke om det på forhånd. – Kampen er helt og holdent palestinsk og har ikke noe med regionale konflikter å gjøre, sa han. Ba naboland snu ryggen til Israel Nasrallah uttrykte samtidig klar støtte til Hamas i krigen mot Israel. Han ba arabiske og muslimske land om å gjøre sitt for å få fred i Gaza.  – Kutt relasjoner, kall tilbake ambassadører, slutt med å eksportere varer til Israel, sa han.  Ifølge Nasrallah er Gazas seier i Egypts interesse, i Jordans interesse, i Syrias interesse og i Libanons interesse.  – Vi må sette nye, kortsiktige mål. Det første målet er å få slutt på krigen i Gaza. Det andre målet er å gi Gaza og Hamas mulighet til å seire, sier han.  Gabrielsen karakteriserer Nasrallahs tale som «defensiv»:  – Han lover egentlig ingenting, erklærer ikke krig og virker ikke til å ha mer å komme med. Skylden legges på USA for alt sammen, sier han.  Nasrallah sa i talen at USA står i veien for en våpenhvile i Gaza.  Oberstløytnanten er sterkt tvilende til om Israels arabiske naboland vil følge Nasrallahs oppfordring om boikott.  Han sier at Hizbollah, som er ansett som en terrororganisasjon av alle land i Den arabiske liga unntatt Irak og Libanon, har relativt lav anseelse i regionen etter at de gikk sterkt inn på Bashar al-Assads side i krigen i Syria.  Spenningen vedvarer Libanons Hizbollah, eller Guds parti, er likevel en av Midtøstens viktigste islamistiske grupper. Hizbollah regnes, sammen med Hamas i Gaza og Iran, som en av de største truslene for Israel. Frykten for at krigen mellom Hamas og Israel skal spre seg, er fortsatt høyst reell. Nasrallah ga fredag ingen uttrykk for at Hizbollah vil eskalere konflikten, men for Israel vil trusselen de representerer ved grensen i nord like fullt vedvare.  – Trusselen fra Hizbollah er mye større for Israel enn trusselen fra Hamas på Gazastripen, sier Gabrielsen.  USAs president Joe Biden har gjentatte ganger advart Hizbollah mot å involvere seg.  Organisasjonen skal være en av de tyngst bevæpnede ikke-statlige grupper i verden. Ifølge ledelsen har de over 100.000 soldater i rekkene sine.  De skal også være i besittelse av enorme mengder raketter, missiler og droner, som de selv hevder kan nå alle områder av Israel.  Oberstløytnant Gunnar Gabrielsen er tilknyttet Forsvarets museer. Han har bakgrunn fra Forsvarsdepartementet, Etterretningstjenesten og har gjennomført flere oppdrag for FN i Midtøsten, blant annet i Jerusalem og Beirut.  Advarte Israel Ifølge Gabrielsen er det blant libanesere flest lav interesse for å bli involvert i en krig, i tillegg til de mange andre problemene landet har.  Daniel Hagari, pressetalsmann for den israelske hæren, sier Israel bruker mindre enn halvparten av flyressursene sine i Gaza. Det mener oberstløytnanten kan tolkes som et signal til Hizbollah, om at Israel har kapasitet til tofrontskrig dersom de skulle bli angrepet.  Nasrallah på sin side, advarte i talen Israel om å for eksempel foreta et såkalt forkjøpsangrep.  Israel har siden krigserklæringen mot Hamas 8. oktober økt styrkenærværet ved grensen mot nord betraktelig. Flere tusen israelere er samtidig blitt evakuert sørover.  Proisraelske kilder Aftenposten har snakket med, sier Israel ikke vil angripe med mindre de blir provosert.  Skulle imidlertid situasjonen eskalere, er en mulighet IDF har å gå til forkjøpsangrep mot Hizbollah, for ikke å bli rammet først.  Israels primære forsvarssystem mot missiler og raketter, Iron Dome, viste seg sårbart for massive rakettangrep under Hamas-angrepet 7. oktober.  USA er også tungt til stede i regionen med flere militærkapasiteter.  – Det virker nå som om Hezbollah ser situasjonen an. Det amerikanske nærværet gjør det nok ekstra vanskelig og ubehagelig for dem, sier Gabrielsen.  En «kruttønne» Irans utenriksminister, Hossein Amir-Abdollahian, har advart om at «regionen er en kruttønne» og at «alt er mulig», om ikke Israel slutter å angripe Gaza.  Han har imidlertid også tatt til orde for at arabiske og muslimske land bør holde en regional konferanse for å hindre at krigen mellom Israel og Hamas sprer seg.  Torsdag gjennomførte Hizbollah 19 rakettangrep mot Israel, ifølge NTB. Det førte til at den israelske hæren (IDF) svarte med et «bredt angrep» mot Libanon, for å ødelegge noen av Hizbollahs militære kapasiteter. USAs nasjonale sikkerhetssjef John Kirby sa torsdag at USA ikke ser tegn til at Hizbollah vil gå inn i konflikten mellom Hamas og Israel med full styrke.  Israels statsminister Benjamin Netanyahu sier Israel ikke vil gå med på noen våpenhvile med Hamas før de over 240 gislene Israel sier Hamas har tatt, blir sluppet fri. Netanyahu advarer også Hizbollah i Libanon mot å angripe Israel:  – Til våre fiender i nord sier jeg: Ikke test oss, for da vil dere betale en dyr pris, sier han.

Summary: Hizbollah-sjef Hassan Nasrallah har bedt arabiske og muslimske land om å boikotte Israel, i hans første tale etter krigen mellom Israel og Hamas startet.

Summary: Nasrallah framhevet at krigen er en palestinsk konflikt, og mente at Hizbollah ikke er involvert i striden.


To måneder etter Hamas-angrepet: Isfront mellom Israel og Norge

– I Jerusalem er ingen i tvil om at Norge har kommet med den hardeste kritikken mot Israel av noe europeisk land, sier Israels Oslo-ambassadør. Han antyder at det kan få konsekvenser for fremtiden. I dette intervjuet med VG slår den israelske ambassadøren Avraham Nir-Feldklein tungt tilbake mot Israel-kritikken fra den norske regjeringen.  Han svarer også på kritiske spørsmål om Israels krigføring. – Det norske rommet for ytringer krymper. Stemmer som forsvarer Israel, blir trakassert og brakt til taushet. Dere ser bare til Gaza. Men en kvart million israelere er også evakuert, uten at det blir omtalt. Når skoler og sykehus i Israel blir angrepet, er det ingen som rapporterer, sier ambassadøren til VG. Utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) svarer slik: – Norge har en tydelig stemme fordi vi mener krigen har gått altfor langt. To måneder siden  Torsdag er det to måneder siden Hamas’ terrorangrep mot Israel. Det markerer Israels ambassade i Oslo med enorme bilder på ambassadens fasade, av gisler som Hamas fortsatt holder tilbake. Samtidig ønsker ambassaden å sette flomlys på sin versjon av krigen.  – Vi har ikke sovet siden 7. oktober, da vi våknet til det verste angrepet mot vårt folk siden Holocaust, sier ambassadør Nir-Feldklein. – Nå er vi midt i en regional krig. Hamas har angrepet med minst 12.000 raketter. Israel blir også angrepet fra Hizbollah i Libanon, fra Jemen og fra Irans partnere i Syria, fortsetter han.  Basert på fakta  – Hvorfor reagerer du så sterkt på uttalelsene fra Støre og Eide?  – Israel er blitt kritisert av den norske statsministeren og av utenriksministeren for at vi ikke overholder internasjonal humanitær rett. Jeg har stor respekt for begge. Men problemet deres er at internasjonal rett ikke baseres på anslag eller følelser, men på bevis. Folkeretten tar utgangspunkt i fakta, hva som var målet for Hamas’ terrorangrep, og hva som var resultatet. Da forstår man at Israels svar er nødvendig. Det blir ikke sikkerhet for Israel før Hamas er utryddet, sier ambassadøren. – Svært alvorlig  Han legger til at den norske kritikken om brudd på internasjonal lov og humanitærretten er uakseptabel fra Israels ståsted.  Ambassadøren viser til at Israel får sympati fra land som Tyskland, Østerrike, Tsjekkia og Storbritannia.  – Og vi ser svært alvorlig på at regjeringen sier at det er en ulik standard i Europa. Og at man sammenligner Russlands aggresjon i Ukraina med Israels selvforsvar, etter å ha blitt angrepet med grusomheter som å brenne spedbarn og voldta kvinner, av en gruppe som sier at de vil angripe igjen og igjen inntil Israel opphører å eksistere. – Vi aksepterer heller ikke det faktum at Norge er det eneste land i Europa som åpent sier at de vil fortsette å ha kontakt med Hamas. Det plager oss virkelig, sier Israels utsending til Norge.  – Feirer massakrene  Israel er også kritisk til at Norge har økt støtten til FNs støtte til de palestinske områdene gjennom UNRWA.  – Jeg har stor respekt for det Norge gjør på det humanitære området. Men når Norge øker støtten fra skattebetalernes penger til UNRWA etter terrorangrepet, når UNRWA-støttede skoler og deres lærere feirer massakrene 7. oktober, da bør Norge reagere. Jeg sier ikke at dere skal stoppe å gi penger, men dere har selv ansvaret for at pengene går til gode formål og ikke misbrukes. Jeg vet at dere elsker FN, men jeg tror dere elsker et annet FN enn det vi har i dag, sier Nir-Feldklein. – Har gått altfor langt  VG har forelagt ambassadørens kritikk av Norge for Utenriksdepartementet.  – Norge har en tydelig stemme fordi vi mener krigen har gått altfor langt. Fordi vi rett og slett ikke kan akseptere at flere tusen sivile blir drept, blant dem over 6000 barn, og titusenvis skadet og traumatiserte. Og fordi Hamas må løslate gislene de holder i Gaza. Vi engasjerer oss fordi vi mener at det må finnes en vei ut av denne farlige voldsspiralen, skriver utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) i en e-post til VG. Han sier at Norge fortsatt mener at en forhandlet tostatsløsning er eneste måten å oppnå varig fred og demokratiske rettigheter for både palestinere og israelere.  – Det er ikke noen militær løsning på den israelsk-palestinske konflikten. Det må en politisk løsning til, som adresserer konfliktens årsaker. Det vil tjene begge folk, også Israel, fortsetter Eide.  Tallene fra krigen i Midtøsten som brukes i VG og andre medier kommer fra partene, men er i stor grad bekreftet av FN: Beklager tap av liv  – Reaksjonen mot Israel er vel som man kunne vente når antallet drepte på Gaza står ikke i noe forhold til antallet tapte israelske liv?  – Jeg skal være den første til å beklage tap av palestinske liv. En mor som mister et barn, lider for resten av livet, sier ambassadør Nir-Feldklein.  – Men vi må bli kvitt Hamas. Og det er nøyaktig hva vi prøver på. Men bildet er komplisert. Vi risikerer soldatenes liv ved å sende dem inn i krigssonen. De må gå fra hus til hus for å oppnå målet, og for å redusere sivile tap til et minimum. Men ja, det går sivile liv, og ja, det er forferdelig sier ambassadøren.  – Hvor mange israelske soldater har mistet livet under felttoget i Gaza? – Om lag 80, svarer Nir-Feldklein. – Hvordan kan 80 drepte soldater være proporsjonalt, sammenlignet med det store antallet drepte innbyggere på Gaza? – Anslagsvis var 5–6000 av de drepte Hamas-krigere, svarer han. Legger ansvaret på Hamas  – Kritikken fra regjeringen handlet også om blokaden av Gaza: Det er vel fakta at flere enn to millioner mennesker på Gaza ble fullstendig isolert i flere uker, uten tilgang til vann, mat, strøm og andre livsviktige behov? – De hadde ikke vann? Men bare syv prosent av vannet kommer fra Israel. 93 prosent produserer de selv. Israel er også den største humanitære aktøren på Gaza, med flere hundre lastebillass med nødhjelp daglig. Men Hamas ødela grenseovergangen mot Egypt. Israel skrudde ikke av strømmen. Men seks av syv israelske kraftverk som forsyner Gaza, ble ødelagt av Hamas og kunne ikke repareres umiddelbart på grunn av rakettene fra Hamas. Og vi tilbød å levere drivstoff, også til sykehus i Gaza by. Men Hamas nektet sykehuset å ta imot. Hamas ville se spedbarn dø. – Opplysningene om blokaden kom i stor grad fra FN? – Alle disse opplysningene kommer fra FN via regjeringen i Gaza, altså Hamas, altså terrororganisasjonen. De har en bevisst agenda og misbruker sosiale medier, og nyhetsmedier for å villede. – Så Israel har mistet tilliten til FN? – Ja. – Fullstendig? – Ja, fullstendig. – Men alle kan se bildene av enorme ødeleggelser i Gaza, av svært mange hjem i ruiner?  – Jeg skal ikke argumentere mot det. Forholdene for folk i Gaza er forferdelige. De bor nå i tilfluktsrom, i telt, og de lever i en krigssone. Men samtidig: Dette er byområder og det er en komplisert krig, med to mål – å frigi 138 gisler, og å utslette Hamas. Hamas har gravd seg ned, under skoler, under sykehus, under moskeer. De sender raketter fra fornøyelsesparker og fra barnehager.  Kalte hjem Spania-ambassadøren For noen dager siden ble Israels ambassadør til Spania kalt hjem til Jerusalem for konsultasjoner om forholdet mellom Israel til Spania, etter uttalelser fra statsminister Pedro Sanchéz om at Israel kunne være i brudd med folkeretten. Uttalelsen kom kort tid etter at han hadde besøkt en av de terrorrammede landsbyene i nærheten av Gaza.  – Ambassadøren ble kalt hjem på grunn av tid og sted for den spanske statsministerens uttalelser, men til tross for at uttalelsene var mindre alvorlige enn det den norske regjeringen har uttalt. I Jerusalem er ingen i tvil om at Norge har kommet med den hardeste kritikken mot Israel av noe europeisk land, sier han. – Kan det skje at du også blir kalt hjem til Israel, i protest mot norske myndigheter? – Det er opp til vår utenriksminister å avgjøre. Men etter krigen vil Israel måtte vurdere hvem som står sammen med oss, og hvilke land som inntok hvilke standpunkter. Det vil vi gjøre vitenskapelig og matematisk. Jeg går ut fra at vår regjering vil finne ut hva det vil bety for fremtidige relasjoner. Før og etter 7. oktober  Ambassadør Avraham Nir-Feldklein hevder at man i Norge forholder seg til Midtøsten slik situasjonen var før terrorangrepet 7. oktober: – Norge har ikke erkjent at vår verden forandret seg totalt den dagen. Verden, slik den så ut den 6. oktober, finnes ikke lenger. Og jeg tror at Norge med tiden vil innse at vi ikke kan skru tiden tilbake, at Hamas militære arm og deres regjering ikke kan bestå. Akkurat nå lever vi med hvert vårt verdensbilde. Israel kan aldri vende tilbake til 6. oktober. – Kan Norge etter denne krigen fortsatt spille en sentral rolle i Midtøsten? – Det er det ikke opp til meg å avgjøre, fordi Norge, som jeg sa, har inntatt det aller mest radikale standpunktet blant alle land i Europa. Jeg håper Norge vil innse at verden aldri blir som den var 6. oktober, men det er opp til Norge om man er villig til å innse den nye realiteten. I så fall vil vi være mottagelig for alle som har en konstruktiv innstilling til Israel, sier han. Norge har fordømt Overfor VG presiserer utenriksminister Espen Barth Eide at regjeringen har anerkjent Israels rett til selvforsvar, har fordømt Hamas’ terrorangrep mot Israel 7. oktober, har uttrykt dyp medfølelse med berørt, og står ved kravet om at gislene må løslates. – De siste ukene har jeg merket tydelig at bekymringen er økende over at Israel har gått for langt og gjør for lite for å beskytte sivile. Her står Norge sammen med mange andre land, skriver Eide.  Han kom til klimatoppmøtet i Dubai sent onsdag kveld. Da hadde FNs generalsekretær brukt sin myndighet til å alarmere Sikkerhetsrådet om at konflikten truer internasjonal fred og sikkerhet. – Guterres’ oppfordring til Sikkerhetsrådet er et viktig og sjeldent grep for å avverge den humanitære katastrofen i Gaza og få på plass en humanitær våpenhvile, uttaler utenriksministeren.

Summary: Forholdet mellom Norge og Israel lider under den norske kritikken mot krigen i Gaza, ifølge Israels ambassadør til Norge, Avraham Nir-Feldklein.

Summary: Han hevder at Norge ligger på bunnen blant europeiske land når det gjelder støtte til Israel.

Summary: Ambassadøren kritiserer også Norges økte støtte til FN-organisasjonen UNRWA som opererer i palestinske områder.

Summary: Utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) svarer at Norge engasjerer seg for å finne en vei ut av voldsspiralen.

Summary: Kritikken fra Norges regjering om blokaden og Israels militære angrep i Gaza har skapt spenninger i forholdet mellom de to landene.


Dronebilder viser skadeomfanget etter storbrannen i Grensen. Stengt for trafikk i flere dager fremover.

Brannvesenet i Oslo er ikke 100 prosent sikre på at de endelig har klart å slukke brannen i bygården i Grensen.  Nye bilder viser ødeleggelsene etter den kraftige brannen på taket av bygården Grensen 17, midt i sentrum av Oslo. Brannen begynte søndag klokken 18.00. Utpå kvelden mente brannvesenet at brannen var under kontroll – før den blusset voldsomt opp igjen like før midnatt. Mandag ettermiddag ble en rivningsbil satt inn for å rive opp deler av de øverste etasjene. Oslo brann- og redningsetat melder at det kan forekomme støy fra området ut over kvelden og natten, i forbindelse med redningsarbeidet. I 15-tiden mandag var store mannskaper fra Øst-Riv på plass i området, sammen med anleggmaskiner, lastebiler og en tung mobilkran.  Vil ta seg inn i lukkede rom – stengte T-banestasjon – Vi er ikke sikre på at vi har slukket brannen 100 prosent. Med assistanse fra rivningsbilen, vil brannmannskapene ta seg inn i lukkede rom som vi ikke har oversikt over akkurat nå, sier kommunikasjonssjef Sigurd Folgerø Dalen i Oslo brann- og redningsetat. Brannen kan nemlig fortsatt drive og ulme inne i bygningsmassene, påpeker Dalen. Rivingen vil trolig skje i de to øverste etasjene på bygget.  På grunn av fare for at deler fra taket og fasaden kan falle ned, vil både Akersgata og Grensen trolig bli holdt stengt de nærmeste dagene. Det vil heller ikke passere trikk på stedet.  Oslo Sporveier stengte mandag ettermiddag Stortinget T-banestasjon for publikum, på grunn av store vannmengder fra brannslukkingen. Stasjonen ble gjenåpnet like over klokken 18, og trafikken går dermed som normalt. Store områder rundt brannstedet ble avsperret mandag ettermiddag. Totalt er rundt 5000 kvadratmeter i Akersgata, Grensen,  Lille Grensen, Professor Aschehougs plass og Citypassagen utilgjengelig.  Det gjør at fotgjengere og trafikk i området må belage seg på omveier. Det ligger mange virksomheter og forretninger innenfor sperringene.  Røykdykkere måtte natt til mandag trekke seg ut av bygningen, og brannvesenet har revet deler av taket under slukkingen.  Brannen har ødelagt en takterrasse, store deler av takkonstruksjonen, deler av de to øverste etasjene og ulike tekniske rom på taket.  Det er ingen beboere i gården, men en rekke firmaer og forretninger.  Mandag morgen var brannen igjen under tilsynelatende kontroll – men Oslo brann- og redningsetat (OBRE) meldte at det ville ta tid å sikre bygningen.  Også bussruter er rammet Strømledningene til trikkelinjene i Grensen er koblet ned for at brannvesenets lifter og stigebiler skal kunne jobbe på stedet.  Brannen gjør derfor at det kjøres buss for trikk mellom Frydenlund plass og Jernbanetorget (plattform C og B) via Nationaltheatret. Holdeplassene Tinghuset og Tullinløkka blir ikke betjent. Linje 19 kjøres over Briskeby.  Oslo-politiet har satt opp en rekke sperringer i området. Disse vil bli betjent av personell fra Oslo kommune i løpet av mandagen, melder operasjonsleder Rune Hekkelstrand i Oslo politidistrikt. Han anmoder skuelystne om å holde seg unna brannstedet på grunn av rasfaren i området og det pågående redningsarbeidet.

Summary: Kraftig brann i bygården Grensen 17 i Oslo sentrum startet søndag kl. 18.00, og blusset opp igjen like før midnatt.

Summary: Brannvesenet er ikke 100% sikre på at brannen er slukket, riving av øverste etasjer pågår.

Summary: Fare for fallende deler fra tak og fasade, Akersgata og Grensen stengt de nærmeste dagene, og det går ingen trikk i området.


STEINKJER (VG) Bærene er søte, men avgiftene er sure å svelge for jordbærbonden. «Ferske jordbær!» står det på skiltet som møter VG i det vi svinger inn på gårdsplassen til bonden Olav Saursaunet. Han har dyrket «trønderbær» i nesten 40 år, men blir like glad hver gang de røde skattene modner. – Sesongen har vært veldig bra så langt, sier han og trekker på smilebåndene. Men smilet går raskt over i et mer alvorlig blikk. Jordbærbonden synes gebyrene han må betale for utenlandsk arbeidskraft er urimelige høye. – 75.000 kroner i avgifter før arbeiderne har plukket et eneste jordbær er altfor drøyt, sukker Saursaunet. Bær- og grønnsakbønder som bruker sesongarbeidere fra for eksempel Thailand, må nemlig søke Utlendingsdirektoratet (UDI) om arbeidstillatelse for hver enkelt av dem – og det koster. Det var Steinkjer24 som omtalte saken først. Hver sommer henter Saursaunet arbeidskraft fra Thailand. I år har han 12 jordbærplukkere som jobber på gården «Jådårbær» i fire til seks måneder. I dagens pressede økonomiske situasjon ser jordbærbonden seg nødt til å trekke UDIs gebyr på 6300 kroner per sesongarbeider fra lønnen deres, forklarer han. Det samme gjelder flybillettene deres for å komme til Norge. Saursaunet forteller at de som jobber på Jådårbær i seks måneder derfor sitter igjen med en nettolønn på mellom 50 – og 60.000 kroner etter skatt. – Jeg legger ut flere hundre tusen kroner først, men vi har våre utgifter vi og. Det er leit at UDIs avgifter går ut over sesongarbeiderne, men jeg har ikke råd til å ta det selv, sier Saursaunet. UDIs saksbehandlingsgebyrer blir stadig høyere. Ifølge Saursaunet måtte han i 2012 ut med 1200 kroner per søknad. Nå krever altså direktoratet 6300 kroner. En det går utover er Arisa Pansri (30). Dette er fjerde året på rad hun plukker jordbær hos Saursaunet. I seks måneder bor hun i et av husene på gårdstunet sammen med kjæresten Prayut Chitsuang (29) og de ti andre arbeiderne. Pengene paret tjener bruker de på sko og mat til barna på 8 og 5 år hjemme i Thailand. – Jeg synes det er synd at vi får mindre penger, men sånn er det, sier hun til VG. Men selv om gebyrer og billetter spiser av inntektene, tjener de fremdeles bedre i Norge enn i Thailand, forteller Arisa. – Det er fint å jobbe her, understreker hun. Norges Bondelag er svært kritisk til størrelsen på gebyret. – Det viser seg jo at gebyret i prinsippet er opptil tre ganger så høyt som i våre naboland, Sverige og Danmark. Det er ikke holdbart. Det sier 2. nestleder Bodhild Fjelltveit. Hun er redd for at gebyrene vil påvirke norsk matproduksjon. Flere bønder skraper kassen og dekker de ekstra gebyrkostnadene selv.  – Gebyrøkningen går direkte på bunnlinjen til bonden, og påvirker dermed også totaløkonomien. Dette påvirker helt klart også viljen og evnen til å kunne fortsette med produksjoner som krever sesongarbeidere, sier Fjelltveit. Søknadsgebyret reflekterer hva det i gjennomsnitt koster utenriksstasjoner, politiet og UDI å behandle søknaden, skriver UDI på sine nettsider. – Men det kan da ikke koste 6300 kroner å sette stempel på en søknad, undrer Saursaunet. Han får støtte fra Fjelltveit fra Norges Bondelag. – Slike gebyrer skal være selvkost – de skal dekke kostnadene som er ved å behandle søknadene. Da er det god grunn til å stille spørsmål ved effektiviteten i UDI når økningene blir så store. Gebyret har økt 425 % siden 2012. UDI svarer at størrelsen på gebyrene er politisk bestemt og henviser videre til Justisdepartementet. De skriver i en e-post til VG at dagens gebyr på 6 300 kroner er det samme som gebyret for å søke om alle typer arbeidstillatelser for personer som kommer utenfra EØS-område. – Det er riktig at det har vært en betydelig økning i gebyret for å søke om en sesongarbeidstillatelse i Norge. Gebyrene har økt til dagens nivå fordi de skal reflektere kostnadene ved å behandle søknadene, opplyser senior kommunikasjonsrådgiver Merete Romestrand på vegne av Justisdepartementet. Departementet understreker at det i den samme perioden også har vært en økning i gebyrene for å søke om oppholdstillatelser på andre grunnlag, som for eksempel utdanning og familieinnvandring. I fjor produserte jordbærbonde Saursaunet ca. 60 tonn jordbær, forteller han.  – Vi håper på det samme i år. På utsalget på gården selges jordbærene for 60 kroner kurven.  Mens Saursaunet snakker med VG kjører kunder inn på tunet for å sikre seg de røde smaksbombene. – Vi mener jo at vi har de best bærene, sier Saursaunet.  Smilet er tilbake. – Men det mener jo alle, humrer han.

Summary: Jordbærbonden Olav Saursaunet betaler 75.000 kroner i avgifter før arbeiderne har plukket et eneste jordbær.

Summary: Han mener gebyret for utenlandske sesongarbeidere er urimelig høyt, og får støtte fra Norsk Bondelag.

Summary: UDI forklarer at størrelsen på gebyrene er politisk bestemt og at det reflekterer kostnadene ved å behandle søknaden.


Ny pågripelse etter drapet på Jonas Henriksen

Fem personer er nå siktet i drapssaken. Politiet vil bruke «inngripende tiltak» overfor de som er pågrepet så lenge det er nødvendig: – Vi har ikke kontroll på alt, sier politiinspektør. Høstmørket har senket seg over Hønefoss.  En og en halv måned etter drapet på Jonas Henriksen (30) har politiet fortsatt mange hypoteser, men få klare svar. Til pressen i hvert fall. Etterforskningen pågår med uforminsket styrke:  – Vi kommer stadig nærmere, sier politiinspektør i Sørøst politidistrikt Odd Skei Kostveit til Aftenposten.  Lørdag ble en fjerde person pågrepet i saken, og tirsdag den femte. Aftenposten har denne uken kartlagt noe av bakgrunnen til de pågrepne.  Den siste pågripelsen skjedde tirsdag kveld på Jevnaker, nord for Hønefoss, opplyser politiet. Der ble en 35 år gammel mann pågrepet og siktet for drap eller medvirkning til drap på Jonas Henriksen. Han erkjenner ikke straffskyld. To nekter å la seg avhøre. Inngripende tiltak er ventet å bli videreført.  – En stor belastning, sier forsvarere.  Dette er det vi vet om de fire som nå sitter isolert.  Siktet 1: Mann (28), Rena Den første som ble pågrepet var en 28 år gammel mann, bosatt på Rena.  Politiet har til nå brukt den samme standardsiktelsen «for drap eller medvirkning til drap» på alle de pågrepne, bekrefter Odd Skei Kostveit.  Alle de siktede nekter straffskyld.  Pågripelsen fant sted torsdag 14. september. 28-åringen, som er norsk statsborger, ble varetektsfengslet i fire uker.  Han sitter nå i full isolasjon. Politiet begjærte i forrige uke at isolasjonsperioden skal forlenges i ytterligere to uker, noe forsvarerne og deres klient motsetter seg.  – Vår klient befinner seg i en svært krevende situasjon. Det å være fullstendig isolert fra omverden og kontakt med andre mennesker er en stor belastning, sier forsvarerne Ellen Tvedten Jorem og Thomas Randby.  28-åringen nekter enhver befatning med drapet.  – Vår klient har ikke vært i avhør hos politiet og har ingen konkrete planer om å stille til avhør, sier advokatene.  Siktet 2: Mann (30), Elverum Den andre som ble pågrepet i saken, var en 30 år gammel mann.  Pågripelsen fant sted onsdag 20. september i Elverum. Også han er norsk statsborger og tidligere kjent for politiet.  30-åringen er varetektsfengslet i full isolasjon med medieforbud.  Mannens forsvarer, Geir Jesinsky, sier hans klient har vært tydelig på at han ikke er kjent med at noen skulle drepes, eller at det var planlagt et drap.  – Jeg har jobbet mye med alibiet. Han var ikke i nærheten av åstedet på drapstidspunktet. Han var på Elverum, sier forsvareren.  Jesinsky sier han ikke kjenner til politiets tanker om hvordan hans klient eventuelt skal ha medvirket.  – Han erklærer seg ikke skyldig etter siktelsen og sier han ikke har noe som helst med drapet å gjøre, sier advokaten.  30-åringen skal være en venn av 28-åringen som ble pågrepet først. I 2019 ble de to ifølge NRK dømt for tyveri av en større mengde våpen. Tyveriet var omfattende, med over 20 våpen tatt. Retten fant det den gang skjerpende at våpnene ble overlevert til andre i det kriminelle miljøet som oppgjør for gjeld, til personer som ikke har våpenlisens.  Politiet sier til Aftenposten at 30-åringen kommer til å bli begjært fortsatt varetektsfengslet når den opprinnelige fengslingstiden utløper onsdag denne uken.  Siktet 3: Mann (32), Hønefoss Mandag 25. september ble en tredje mann pågrepet.  En 32-åring fra Hønefoss var innkalt til avhør og ble pågrepet under avhøret, ifølge politiet.  Ifølge Ringerikes Blad har den pågrepne en voldshistorikk. Alle dommene er fra flere år tilbake i tid.  Også denne mannen har fått standardsiktelsen i saken. Fire ukers varetekt med brev- og besøksforbud, medieforbud og full isolasjon.  32-åringens forsvarer, Andrea Wisløff, sier det pr. nå ikke er riktig for henne å uttale seg ytterligere.  – Dette er en komplisert sak. Min klient er innforstått med at politiet trenger arbeidsro og tid til å samle opplysninger i saken. Han har derfor samtykket til varetektsfengslingen, sier hun. Wisløff sier alle dokumenter er klausulert og det derfor er viktig at ikke opplysninger fra avhørene kommer ut i media.  Siktet 4: Mann (32), Noresund  Lørdag 1. september ble en 32 år gammel mann pågrepet.  Mannen, også han norsk statsborger, ble pågrepet på en bensinstasjon i Noresund. Politiet skal ha spanet på ham før de gikk til pågripelse.  32-åringen er kjent for politiet og straffedømt flere ganger tidligere. Han er dømt for brudd på veitrafikkloven, medvirkning til salg og forsøk på oppbevaring av dopingmidler og besittelse av små mengder narkotika.  Siktede skal ha tilhørt et kroppsbyggermiljø. I en sak skal han ha betalt 80.000 kroner i kontanter til en annen person for å ha innført, oppbevart og videreformidlet dopingmiddel.  Den mest alvorlige dommen fikk han i 2019. Da ble han dømt for å ha utsatt en kvinne for grov kroppsskade. 32-åringen og den drepte kommer fra samme område, har felles kjente, men skal ikke ha vært nære venner.  En av polititeoriene er ifølge NRK at han skal ha stått for planleggingen av et angrep på Jonas Henriksen. Dette tilbakeviser Kostveit: – Vi har aldri konkludert med at vi har pågrepet en bakmann, sier han til Aftenposten.  Politiinspektør Odd Skei Kostveit, Sørøst politidistrikt.  32-åringen er blitt rådet av sine advokater, Arve André Larsen og Jon Anders Hasle, til ikke å avgi forklaring.  – Han selv er positiv til å forklare seg, men det er vi som må ha tid til å gjøre jobben vår i den innledende fasen, sier Larsen.  Siktet 5: Mann (35) En 35 år gammel mann ble tirsdag kveld pågrepet og siktet for drap eller medvirkning til drap på Jonas Henriksen. Mannen ble pågrepet på sin bopel på Jevnaker, opplyser politiet tirsdag kveld. Den gikk rolig for seg, sier Kostveit til Aftenposten tirsdag kveld. Han sier at pågripelsen var planlagt. Han har vært mistenkt av politiet over en kort periode, bekrefter han. – Pågripelsen var planlagt, sier han til Aftenposten like før klokken 22.30. Politiet vil enn så lenge ikke si om det er en relasjon mellom 35-åringen og Henriksen, eller om det er en relasjon mellom den siste pågrepne og de fire andre siktede. Han er, som flere av de andre siktede, kjent for politiet fra tidligere. – Ja, han har noen tidligere straffedommer, sier Kostveit. Han har fått oppnevnt advokat Ole Magnus Strømmen som sin forsvarer. Han erkjenner ikke straffskyld, skriver Strømmen i en SMS til Aftenposten. Bekymret for påvirkning Kostveit sier politiet ikke har konkludert med hvilke roller de pågrepne har hatt, og hvilke relasjoner de har til hverandre.  En av grunnene til det er at to av dem ikke vil la seg avhøre.  – De som velger å ikke forklare seg, må regne med at det blir strammet inn på hvilke muligheter man har til å påvirke, sier han. Bruken av isolasjon er ventet å fortsette. Kostveit sier det ikke blir vurdert som uforholdsmessig i en drapssak.  – Det er mange involverte i saken. Vi må være sikre på at de siktede ikke kan påvirke hverandre eller vitner som ikke er avhørt, sier han. Politiinspektøren anslår de nærmer seg 150 vitneavhør. Hver ny pågripelse utløser nye behov for vitneavhør.  Etterforskningen beskriver han som «krevende og kompleks»:  – Vi forsøker å holde kontroll, men har ikke kontroll på alt.

Summary: Fem menn er pågrepet knyttet til drapet på Jonas Henriksen (30) i Hønefoss. Politiet bruker samme standardsiktelse «For drap eller medvirkning til drap» på alle fem. De fire første personene som ble pågrepet, nekter alle straffskyld. Hvordan den femte stiller seg til siktelsen, er så langt ukjent.

Summary: Politiet bruker «inngripende tiltak», inkludert isolasjon for de innsatte.

Summary: Politiet sier at de kommer stadig nærmere løsningen, til tross for at de «ikke har kontroll på alt».


Avfyrte ni skudd på ti sekunder bare meter unna barn som trente

I rask serie ble det skutt mot en kjent kriminell fra Sverige utenfor Mossehallen. Inne i hallen befant det seg 30 barn. Fortsatt er ingen pågrepet etter skytingen, og ingen er formelt siktet. – Vi jakter fremdeles på en eller flere gjerningspersoner. Det sa påtaleansvarlig Christian Finnanger i Øst politidistrikt da han møtte pressen onsdag. Han sier at politiet i dette arbeidet ser på «større kriminelle miljøer». Skytingen skjedde like før klokken 17 tirsdag, kloss opptil hallen der mange barn trente friidrett. – Det som skjedde, oppleves som svært skremmende. Det er ikke sånn det skal være i et nærmiljø der barn befinner seg. De sier leder Anne-Britt Tollefsen i Moss idrettslag. Hun bekrefter at to barn og to voksne med tilknytning til Moss idrettslags friidrettsgruppe har meldt fra at de hørte skuddene da de var på vei til trening i Mossehallen. Kommunalt kriseteam i beredskap – Ingen så det som skjedde, sier Tollefsen. Hun gir likevel uttrykk for at hendelsen og alt politioppbudet utenfor hallen var oppskakende for dem som var til stede. Idrettslaget har nå sendt ut e-post til alle foreldre og barn. Der gis det tilbud om bistand fra det kommunale kriseteamet. Også skolene i området har fått den samme informasjonen. Moss kommune valgte å stenge hallen mens politiets etterforskning pågikk. Onsdag følger hallen igjen normale åpningstider. Offeret for skytingen skal, etter det Aftenposten kjenner til, være en kjent svensk kriminell. Etter det Aftenposten får opplyst, skal mannen ha tilhørt et nettverk som har vært i konflikt med det svenske kriminelle nettverket som er kjent som Foxtrot. Dette ledes av Rawa Majid, som også er blitt kalt «den kurdiske reven». Tirsdag opplyste politiet i Moss at hendelsen ikke var tilfeldig. Men de vil foreløpig ikke knytte det som skjedde, til noen navngitt kriminell organisasjon. – Vi mener at hendelsen har tilknytning til kriminelle nettverk. Men hvilke aktører det er snakk om, er for tidlig å si noe om, sier påtaleansvarlig Christian Finnanger. Politiet driver nå en omfattende informasjonsinnhenting både i Norge og utlandet. – Vi har fått inn en del tips, opplyste Finnanger. Det er også gjort et omfattende arbeid for å sikre bevis på åstedet. Flere skudd på kort tid En video som ble tatt opp på et loft i nærheten av idrettshallen, skal ha fanget opp lyden av skuddene som ble avfyrt. Der kan man høre at det avfyres ni skudd i løpet av ti sekunder. Kameraets tidsstempel indikerer at skytingen skjedde noen få sekunder etter klokken 16.52. – Vil trolig overleve Offeret for skytingen skal ha blitt truffet av skudd. Han ble fløyet til Ullevål sykehus. – Vi har fått en oppdatering fra sykehuset om at fornærmede har alvorlige skader, men legene tror han vil overleve. Det sier Finnanger til Moss Avis. Politiet utelukker ikke at det kan dreie seg om flere gjerningspersoner.

Summary: En kjent svensk kriminell ble skutt mot utenfor en idrettshall i Moss mens 30 barn var inni hallen. Ingen er pågrepet eller siktet.

Summary: Offeret overlevde til tross for alvorlige skader.

Summary: Politiet jakter fortsatt på en eller flere gjerningspersoner. De mistenker at skytingen kan knyttes til kriminelle nettverk.


Fikk nakenbilder spredd - kvinne tilkjent over 12,5 milliarder kroner

En jury i Texas har dømt en mann til å betale 1,2 milliarder dollar i erstatning til ekskjæresten etter å ha spredd nakenbilder av henne. Summen tilsvarer over 12,5 milliarder norske kroner. Kvinnen saksøkte ekskjæresten i april i fjor for å ha spredd nakenbilder på nettet for å «offentlig ydmyke» henne etter bruddet, skriver BBC og viser til en uttalelse fra advokatfirmaet som representerte kvinnen. Firmaet hevder at ekskjæresten la ut bildene «for å påføre en kombinasjon av psykiske, voldelige og seksuelle overgrep». Omfattende spredning av bilder Bildene, som kvinnen skal ha delt med mannen i løpet av forholdet, ble ifølge rettsdokumentene spredd på sosiale medier og pornonettsider uten kvinnens samtykke. Mannen skal blant annet ha lastet opp bilder i en åpen Dropbox-mappe som han videre skal ha delt med venner og familie. På et tidspunkt skal han ha skrevet følgende til kvinnen: «Du vil bruke resten av livet på å prøve og feile med å slette deg selv fra internett. Alle du kommer til å møte vil høre historien om deg og lete. God jakt.» Mannen anklages i tillegg for å ha hatt tilgang til videoovervåkning hos kvinnens mor, som han skal ha brukt til å spionere på ekskjæresten, skriver BBC. Det er ukjent hvordan mannen stiller seg til dommen. Han møtte ikke opp i retten i Houston, Texas, da han ble dømt forrige uke, og det er ukjent om han var representert av noen advokat, skriver New York Times. Håper dommen vil virke avskrekkende Kvinnens advokat Bradford Gilde sier at han ikke forventet en utbetaling på hele 1,2 milliarder dollar, men at han håper det vil virke avskrekkende for andre. – Juryens budskap er at hvis du gjør det til ditt oppdrag å emosjonelt ødelegge en person for resten av personens liv, så vil du stå overfor en dom som kommer til å ødelegge deg økonomisk for resten av ditt liv, sier Gilde til New York Times. Gilde kaller denne type saker for en «nasjonal epidemi» i en uttalelse på firmaets nettsider. – Erstatningsdommen gir D.L. (kvinnen, journ.anm.) tilbake hennes gode navn. Dommen er også juryens bønn om å øke bevisstheten om denne teknologidrevne nasjonale epidemien. Vi vil for alltid beundre D.L. sitt mot til å kjempe tilbake. Minst 40 millioner mennesker hadde per 2019 rapportert om å være offer for bildebaserte seksuelle overgrep, ifølge den amerikanske advokatorganisasjonen «National Association of Attorneys General».

Summary: En kvinne i Texas, USA, er tilkjent 1,2 milliarder dollar eller over 12,5 milliarder norske kroner i erstatning etter at en ekskjæresten spredte nakenbilder av henne.

Summary: Kvinnen saksøkte ekskjæresten i april i fjor for å ha spredt bildene på nettet uten hennes samtykke med formål om å ydmyke henne offentlig.

Summary: Det er ukjent hvordan mannen stiller seg til dommen og om han var representert av en advokat, ettersom han ikke møtte opp i retten.

Summary: Kvinnens advokat håper dommen vil virke avskrekkende for andre som vurderer lignende handlinger, og kaller spredning av nakenbilder for en «nasjonal epidemi».


Ny studie: Därför blir män oftare psykopater

Varför är de flesta psykopater män?  Sambandet mellan testosteron och personlighetsstörningen har länge diskuterats. En ny studie har undersökt saken – och hittat kopplingar i mammans livmoder. – Det är en intressant studie som skulle kunna vara en pusselbit till varför män i högre grad diagnosticeras med personlighetsstörningen, säger Katarina Howner, specialist i psykiatri och rättspsykiatri. Varför blir vissa personer psykopater? Hur formas man från barnsben till denna känslokalla och hänsynslösa typ? Och varför är majoriteten av de som diagnosticeras med personlighetsstörningen män? Olika studier har undersökt manliga och kvinnliga skillnader – både biologiska faktorer, som hormonuppsättning och yttre omständigheter, som miljö och uppfostran.  Flera studier har pekat på ett samband mellan högre halter av det manliga hormonet testosteron och psykopatiska drag, men hur och om det hänger ihop är fortfarande oklart. Mer psykopatiska drag En ny amerikansk studie har gjort nya fynd – i livmodern. Forskningen visar att män som har exponerats för högre testosteronhalter under fosterstadiet i mammans mage hade mer psykopatiska tendenser i vuxen ålder.  Katarina Howner, specialist i psykiatri och rättspsykiatri vid Karolinska Institutet, har tittat närmare på studien. – Det är en intressant studie då den är gjord på en relativt stor grupp individer. Man har länge funderat på om testosteron skulle ha med psykopati att göra. Vi vet att testosteronhalten sjunker med ökad ålder, och i takt med detta har man också sett att psykopatiska drag hos män med diagnosen klingar av, säger hon. Forskarna har använt sig av den så kallade fingerlängds-metoden. Genom att mäta förhållandet mellan pek- och ringfinger på en vuxen person kan man räkna ut hur hög testosteronhalt som man har utsatts för i livmodern som foster. Hormonhalterna hos kvinnor varierar, och en del kan ha mer testosteron än andra.  Tidigare forskning har bland annat pekat på ett samband mellan högre testosteronhalter i fosterstadiet och god matematisk förmåga i vuxenlivet. I studien ingick 862 kriminologistudenter vid ett större amerikanskt universitet. I den första teoretiska delen fick studenterna svara på ett psykologiskt självskattningsformulär, och gradera olika personlighetsdrag hos sig själva. I den andra medicinska delen togs handskanningstester på studenterna, för analys av fingerlängdsförhållandet. Forskarna tog även andra medicinska tester som salivprov, hudsammansättning och hjärtfrekvens. 491 av studenterna gick vidare till den slutliga fasen. När resultaten sammanställdes visade sig en tydlig röd tråd.  I självskattningsformuläret hade männen i högre grad uppgett psykopatiska personlighetsdrag. Forskarna kunde även se ett samband mellan fingerlängdsförhållandet och psykopatiska drag hos männen, medan det hos kvinnorna inte fanns någon sådan koppling.  Studien pekar på en koppling mellan testosteron och psykopati hos män. Ju högre testosteronhalter som män har utsatts för i livmodern som foster, desto högre är sannolikheten att man utvecklar psykopatiska drag senare i livet. Kan utvecklas av fler faktorer Katarina Howner instämmer i att teorin går i linje med tidigare forskning på området, men ser vissa brister.  – Studien har uppskattat testosteronhalten som man har utsatts för under graviditeten, men jag kunde inte se att de har mätt testosteronhalten här och nu på testdeltagarna. Det hade kanske varit intressant att ha med. Att begränsa studien till två specifika tidpunkter i livet, fosterstadiet och vuxen ålder, är också för snävt, anser hon. – När man bara tittar på tvärsnitt och inte gör en studie över tid kan man inte säga något säkert om orsak och verkan. Tiden mellan fosterstadiet och vuxen ålder på studenterna innehåller många år. De psykopatiska personlighetsdragen kan ha utvecklats av en ytterligare faktor som vi inte känner till.  Att testdeltagarna inte patienter som har diagnosticerats med psykopati, är ytterligare en osäkerhet.  – Kommer vi att kunna se samma samband även om vi tittar på en grupp med hög grad av psykopati? Att ha psykopatiska drag är inte detsamma som att ha en diagnos. Dessutom har studenterna själva fått uppskatta sina personlighetsdrag och det är ju alltid tveksamt, eftersom de flesta människor tenderar att skönmåla sig själva mer eller mindre.  Om nu resultaten ändå skulle visa sig stämma, och fler studier i framtiden kan bekräfta testosteronteorin, innebär det då att man kan födas till psykopat? – Nej, psykiatriska diagnoser är alltid en samverkan mellan arv och miljö. Man kan absolut ha en medfödd sårbarhet för att utveckla olika beteenden och personlighetsdrag, men beroende på miljöfaktorer kan drag och beteenden förstärkas eller tonas ned, ingen föds till psykopat. Hur ser du på möjligheten att detta skulle kunna leda till att man börjar prata om psykiatriska tillstånd och ”riskgraviditeter” i framtiden? – Nej, den utvecklingen skulle jag absolut inte vilja se. Däremot måste vi bli bättre på att upptäcka riskprofiler och bemöta barn med sårbarhet i tid, så att det inte blir en negativ utveckling. Där tror jag att vi kan göra mycket. Därför blir vissa personer psykopater Dessa kan vara:
► Dåliga familjeförhållanden, såsom avsaknad av kärlek och bekräftelse.
► Traumatiska upplevelser i barndomen, som att bli utsatt för och bevittna våld.
► Att se våld som konfliktlösare hos föräldrarna, och inte lära sig andra sätt att hantera konflikter.
► Avsaknad av vuxna förebilder som kan visa hur man beter sig mot andra och visar empati. Källa: Katarina Howner, specialist i psykiatri och rättspsykiatri vid Karolinska Institutet

Summary: En ny USA-studie har undersökt sambandet mellan testosteron och psykopati hos män, och funnit kopplingar med hormonexponering i livmodern.

Summary: Forskarna använde "fingerlängdsmetoden" för att beräkna fosterstadie-testosteronexponering, och noterade högre frekvens av psykopatiska drag hos män med högre exponering.

Summary: Karolinska Institutets Katarina Howner, specialist inom psykiatri och rättspsykiatri, ser studien som en möjlig pusselbit i diskussionen om varför fler män diagnostiseras med psykopati.