Drømmer allerede om Europa: Slik skal Fredrikstad bli store igjen

FREDRIKSTAD (VG) Fredrikstad var truet av et nytt drepende nedrykk. Men den fallerte storklubben fant løsningen i Sarpsborg og Klaksvik. Lista legges høyt etter opprykket til eliteserien. FFK-trener Mikkjal Thomassen (47) og daglig leder Espen Engebretsen (59) har det siste året snudd opp ned på den nest mest meriterte klubben i Norge. De har ingen planer om at det skal stoppe med at heisen går opp fra Obos-ligaen. – Vi er veldig på linje. Ingen må bli en begrensende faktor i det mulighetsrommet Fredrikstad har. Vi skal passe på ikke å legge listen for lavt. Vi skal tørre å ha ambisjoner, sier Thomassen – hentet fra sensasjonsklubben Klaksvik på Færøyene. Lørdag ble Sandnes Ulf slått 3–2 i FFKs femte strake seier. Thomassens landsmann, toppscorer Joannes Bjartalid, scoret alle målene. – Jeg sier ikke at vi skal ut i Europa, men vi drømmer om å spille europacup på Fredrikstad Stadion, sier Espen Engebretsen. Han kom nesten direkte fra seks år som daglig leder hos erkefienden Sarpsborg 08. – Det er litt hårete, men vi tør si at vi drømmer. Vi må ha ambisjoner. Jeg mener vi er programforpliktet. Vi kan ikke gå ut med at vi skal bygge sten for sten, konsolidere stillingen og være forsiktige så vi ikke rykker ned. Hvem vil være med på det toget? Jeg hadde ikke blitt med som supporter i alle fall, legger han til. FFK-historiens største legender var sentrale da klubben slo Ajax 4–3 i norsk fotballs aller første europacupkamp. Per «Snæbbus» Kristoffersen, Bjørn Borgen og Arne Pedersen scoret alle 31. august 1960. Bare Rosenborg har flere pokaler enn FFK i Norge. Espen Engebretsen var 20 år gammel venstreback da FFK vant den nest siste cuptittelen. Per Egil Ahlsens frisparkperle i 3–3-finalen mot Viking huskes fortsatt. FFK vant omkampen 3–2 i 1984. Rødbuksene gikk ned med flagget til topps den oktoberdagen på Ullevaal. For Fredrikstad rykket faktisk ned samme høst, og var i 19 år borte fra eliteserien. Først i 2003 kom FFK tilbake, vant en ny cuptittel i 2006, tok seriesølv to år etter, men har nå ikke spilt på toppnivå siden 2012. Espen Engebretsen avsluttet selv spillerkarrien med FFK-historiens første nedrykk til 2. divisjon i 1992. Siden har FFK spilt hele 13 sesonger på nivå 3. Så sent som i 2020 het motstanderne Brattvåg, Senja, Fløya og Vålerenga 2. Dagens daglige leder holder tidligere FFK-ledelser ansvarlige for at mange sesonger slettes ikke har stått i stil med Aristokratenes stolte historie. – Du må ta ansvar for det som skjer på din vakt, mener han. – Jeg kan ikke skylde på næringslivet, på byen. Eller noen andre om FFK ikke gjør det bra. Det er mitt ansvar, sier Espen Engebretsen.  Han har møtt på en del gammelt grums – les negative holdninger – etter at han tok jobben for litt over ett år siden. – Men vi må legge alt bak oss. Vi som er ansatt nå skal skape ny historie. Vi kan ikke ta med alt det gamle og dårlige i sekken. Det er det ingen som orker, sier Espen Engebretsen. Han har en spesiell historie. Engebretsen er fra Borgenhaugen i Sarpsborg. Han spilte 11 sesonger i FFK. Men er så absolutt «sarping». Han er bestekompis med mangeårig Sarpsborg 08-leder Cato Haug. Etter FFK-karrieren var han trener i Kvik/Halden og Rakkestad og Borgen før han kom inn i Sarpsborg 08 i 2010. Etter å ha vært juniortrener, toppspillerutvikler og utviklingssjef ble han for syv år siden daglig leder for FFK-supporternes hatobjekt. Engebretsen var med på klubbens beste sesonger med seriebronse, cupfinale og gruppespill i Europa League. – Den største erfaringen jeg har med til Fredrikstad er at jeg har vært med å bygge opp en klubb fra 35 millioner kroner i budsjett til et snitt på 100 millioner i året. Budsjettabellen i eliteserien er nådeløs. Har du minst penger, så er det bare snakk om når du rykker ned, mener Engebretsen. FFK var nede på 20 millioner kroner i omsetning for tre år siden. Denne sesongen passerer de 50 millioner. Engebretsen opplyser at budsjettet vil være på 75–80 millioner i eliteserien. – Men vi er ikke fornøyd med det. Vi vil se 100-tallet så fort som mulig. Det betyr ikke FFK er galimatias og stor risiko. Vi lever i et strengt regime med rapportering av økonomien, beskriver han og legger til: – Kassa må være stor nok. Økonomien er helt avgjørende. Det er bare 15 kilometer til Sarpsborg 08. Men Engebretsen sier «ikke noe problem» til VGs spørsmål om det ikke er plass til to «100-millionersklubber» på et så lite geografisk område. Han peker på at begge østfoldbyene er i utvikling med henholdsvis 85.000 og 54.000 innbyggere. Espen Engebretsen har levd hele livet her. Allerede som 20-årig fotballspiller ble han leder i familiefirmaet, som holdt på med ombygging av minibusser og servicebiler. – Jeg har aldri skrevet en CV og har aldri søkt en jobb, forteller han. Men FFK-sjefen kjenner folk og næringsliv omtrent like godt som sin egen bukselomme. – Jeg har gått den harde veien, sier han.  Han er ikke så ofte inne på FFK-kontoret. Der henger en stor hvit tavle med en enkel oversikt over de seks bolkene klubben er delt opp i. Hans jobb er å sørge for at alle seks utvikler seg. – Jeg har det så enkelt. Du får ikke noen papirer fra meg, forklarer han med et smil. I 2022 sa Engebretsen takk og farvel til jobben i Sarpsborg 08. Han skulle lade batteriene. Tenke seg om. Etter et halvt år ble han presentert som Fredrikstads nye daglige leder. Bjørn Johansen hadde dagen før fått fyken som trener. FFK kunne igjen forsvinne ned fra Obos-ligaen. – Jeg fikk tenning, forteller han. Han har beholdt den. Espen Engebretsen har ingen arbeidstid i FFK. – Våkentid er arbeidstid, beskriver han. Han starter med telefoner mens han lufter hunden Mickey på morgen, og avslutter med telefoner og E-poster hjemme i sofaen på kvelden. – Vi må gjøre mer enn dem vi konkurrerer med. Jeg sier til Fredrikstad at den Eliteserien dere skal opp i nå er ikke den Tippeligaen dere falt ned fra. Det er et helt annet tivoli, sier han. – Alle må være klar over at de kanskje ikke orker å ha denne jobben så lenge. Men de har den så lenge de orker å kjøre i sjette gir, mener Espen Engebretsen. For litt over ett år siden møtte han – sammen med sportssjef Joacim Heier – for første gang Mikkjal Thomassen. Færøyingen hadde trent Klaksvik opp og frem i syv sesonger. Etter fire timer var Espen Engebretsen overbevist. – Han er godt skolert, en fantastisk person og usedvanlig sulten på utvikling. Dette er toppidrett. Planlegge, gjennomføre, evaluere og arkivere. Mange vil føle det som krevende. Det er slitsomt, sier han. Det begynte tregt for Thomassen i FFK. Seks av de ni første seriekampene endte uavgjort. – Den roen Espen hadde i vår la til rette for prestasjonene nå i høst. Den var veldig viktig. Det var ikke noen stor bevegelse i båten, sier treneren. Han har innført et nytt, tøft treningsregime. – Vi spilte ikke verdens beste kamper i starten av sesongen. Men alle visste at vi jobbet hardt. Det maks to-tre klubber som trener mer enn oss i Norge, hevder Espen Engebretsen. Thomassen har hatt suksess med to nye spillere fra Færøyene, Joannes Bjartalid og Brandur Hendriksson, og islendingen Julius Magnusson. Også sommerens fem FFK-signeringer har vært bra. Særlig RBK-lånet Oscar Aga (tre mål), Sondre Sørløkk hente fra Ull/Kisa (5 mål) og Ghana-midtstopperen Maxwell Woledzi. – Vi trenger flere gode overgangsvinduer, sier Engebretsen. Kjemien mellom den daglige lederen og treneren er helt tydelig på plass. – Vi er på samme side. Det har gjort at jeg har kunne kommet inn med full kraft. Vi trener hardt, er ekstremt dedikerte, vi bygger kultur og et kollektiv. Det har foldet seg ut, mener Mikkjal Thomassen. Espen Engebretsen snakker mye om at «vi» alltid må stå over «jeg». Ingen skal være viktigere enn laget. – Bygge kultur. Det er overskriften vår. Den skal være så sterk at den svelger unna alle «små stein i skoen». Mikkjal satte standarden for arbeidstid i trenerteamet. Det ga noen bakoversveis. Det er lagt ned utallige timer i FFK i år, sier han. Espen Engebretsen ser ut over Fredrikstad Stadion. Her lå en gang Fredrikstad Mekaniske Verksted som bygde 443 skip før nedleggelsen i 1988. På det meste jobbet 2452 arbeidsfolk her. Nå håper FFK igjen å fylle samtlige 12.565 seter på «Værste». Som mot Sarpsborg i det siste møtet i eliteserien for 12 år siden. Svein Gundersens Fredrikstad-hymne synges foran hver hjemmekamp: «For Fredrikstad, for Fredrikstad. Står vi en for alle, og alle for en». – Laget betyr alt. Vi som ansatte er bare fotsoldater for Fredrikstad by. Vi har jobben på lånt tid. Dette er ikke mitt prosjekt. Dette er byens prosjekt, sier Espen Engebretsen.

Summary: Fredrikstad FK er klar for opprykk til eliteserien etter 11 sesonger i Obos-ligaen og 1. divisjon. Bare Rosenborg har vunnet flere titler enn FFK i Norge.

Summary: Daglig leder Espen Engebretsen (59) og trener Mikkjal Thomassen (47) har snudd den negative trenden i en klubb som for ett år siden var truet av nedrykk.

Summary: FFK var den første norske klubben som spilte europacup. Når tør de drømme om Europa igjen. Målet er å etablere seg i eliteserien og på sikt øke budsjettet til 100 millioner kroner.

Summary: Engebretsen er cupmester for FFK og spilte 225 kamper for klubben. Men er fra nabobyen Sarpsborg. Han var daglig leder av FFKs erkefiende Sarpsborg 08 i seks år frem til 2022.

Summary: Mikkjal Thomassen har loset Fredrikstad til opprykk etter en treg start. Han ledet sensasjonsklubben fra Færøyene, Klaksvik, i syv år. På FFK-laget har han to færøyinger og en islending.


Tandrevold om sin nye rolle: – Er bare vanlige Ingrid

Da Tiril Eckhoff og Marte Olsbu Røiseland la opp i fjor, pekte de fleste på Ingrid Landmark Tandrevold (27) som ny frontfigur for skiskytterkvinnene. Og det har jo gått bra.  – Jeg føler jeg egentlig er bare vanlige Ingrid, egentlig. På godt og vondt. Mest på godt, håper jeg, men kanskje litt vondt også. Det har ikke endret seg på noen måte, sier Tandrevold og ler godt. Hun tar seg tid til en nyttårsprat med VG på vei til Oberhof og del to av skiskyttersesongen. Jul og nyttår har hun for andre år på rad feiret med forloveden Trygve Markset i Lavazè, rundt 1800 meter over havet. Første del av sesongen har gått bra. Meget bra. Tre pallplasser, hvorav én av dem seier, er fasit etter sesongens åtte første individuelle renn. Og det etter en trøblete inngang til sesongen, preget av en del sykdom. Resultatene ble også belønnet med den gule ledertrøyen i flere renn, mens hun nå er ti poeng bak ledende Justine Braisaz-Bouchet i sammendraget. Ekstra stolt Som ikke det er nok, har de andre på laget også levert. Karoline Knotten, Juni Arnekleiv og Marit Ishol Skogan har alle vært på pallen i individuelle renn, mens Marthe Krogstad Johansen også har levert stabilt godt. Og begge stafettene er vunnet. Det var det ikke mange som forventet etter at pallgarantistene Marte Olsbu Røiseland og Tiril Eckhoff la opp i fjor. – Vi må være ærlige og si at jeg er litt overrasket over at vi har hengt såpass godt med. Man blir kanskje litt påvirket av hvordan det har vært før og hva alle rundt sier og forventer. Vi har virkelig vist at vi kan slå fra oss, sier 27-åringen fra Fossum IF. – Hva mener du med overrasket? – Det blir kanskje feil å si at jeg er overrasket. Men jeg har også veldig stor respekt for alle konkurrentene våre, og ser at det er utrolig mange sterke skiskyttere. Da er jeg ekstra stolt av å være det laget som leder nasjonscupen, og er det laget som viser seg fram, sier Tandrevold. For når hun har hatt litt dårligere dager, er det andre som har vist seg frem. Det tror hun er en fordel også for hennes del – da blir det mindre negativt fokus på henne som en slags frontfigur. Tiril Eckhoff har tidligere vært åpen om at akkurat det var belastende da hun var i lignende situasjon. Gjør sitt beste Svaret på hvorfor det har gått bra til nå er like enkelt som det er konkret: Tandrevold treffer flere blinker denne sesongen. Men hun er veldig forsiktig med å ta fremtidige oppturer på forskudd. – Jeg er veldig ydmyk overfor hvor fort det snur i skiskyting. Jeg er ikke mindre nervøs før sprinten på fredag. Det er ikke sånn at jeg tror blinkene går ned av seg selv. – Det høres nesten ut som du bare venter på nedturen? – Jeg prøver å bygge såpass selvtillit at jeg ikke går og venter på nedturen. Det er noen unikumer, men for de aller fleste i skiskyting går det opp og ned. Jeg tror jeg er på et sted der jeg kan snu det negative til noe positivt raskere. Der er jeg bedre rustet enn før, sier 27-åringen. Det forklarer hun med at hun rett og slett har fått et ekstra år på baken, med alle de erfaringer det bringer med seg. – Jeg er veldig sulten på det som kommer, men jeg vet også hvor vanskelig det kan være. Det gjelder bare å prøve så godt man kan. Jeg gjør alltid mitt beste, det kan du sitere meg på, men det er ikke alltid mitt beste er godt nok, sier Tandrevold.

Summary: Ingrid Landmark Tandrevold er blitt skiskytterkvinnenes nye frontfigur etter at Tiril Eckhoff og Marte Olsbu Røiseland la opp

Summary: Tandrevold har tre pallplasser og én seier fra sesongens åtte første individuelle renn

Summary: De norske skiskytterkvinnene har vært overraskende sterke denne sesongen, og har blant annet tatt flere stafettseiere

Summary: Neste renn for skiskytterkvinnene er sprinten i Oberhof fredag 14.25 på TV 2


Svea Vaccin erkände brister – blånekar i mejl till kunder

Efter 200 sekunders granskning av Svea Vaccin erkände företaget brister i sin hantering av vaccin.  Nu blånekar de i mejl till deras kunder.  – Jag kände bara: vilket nonsens, säger skärgårdsbon Gisela Skoglund, tidigare Svea Vaccin-kund.   200 sekunder har granskat Svea Vaccin, en av Sveriges största vaccinleverantörer.  Granskningen har kunnat visa att företaget brister i sin hantering av vaccin – vilket i sin tur kan leda till att vaccinet blir overksamt. Det i sin tur kan leda till livsfara – då människor tror att de har ett skydd mot sjukdomar de inte har.  – Jag bor i ett högriskområde för TBE, och jag hävdar att jag nu inte kan lita på att jag är fullt vaccinerad, säger skärgårdsbon Gisela Skoglund.  Hon skrev ett brev till Svea Vaccin och krävde pengarna tillbaka. Hon fick svar att ledningen inte har funnit några belägg för att någon ska vaccinerats med vaccin som hanterats felaktigt.  ”Det finns ingen sanning i att vi ska ha hanterat vaccin på ett sådant sätt att det skulle ha haft inverkan på vaccinets effekt eller säkerhet.” Säger emot tidigare svar I programmet visar Aftonbladet hur vaccin transporterar i tunna tygpåsar och plastpåsar, oavsett temperatur och väder. 200 sekunders granskning visade också att vaccin förvarades utanför kylskåp, samt i kylskåp som hade gått sönder.  Det visade också interna dokument från Svea Vaccin.  Ridha Hadfi, vd på Svea Vaccin, svarade på Aftonbladets frågor i mejl, där han medgav att Svea Vaccin hanterat vaccinet felaktigt.  ”Vi har upptäckt brister i hanteringen av bland annat transport av vaccin”, skrev han i ett mejl då.  I ett mejl till en annan kund skriver företaget att de endast använder sig av budfirmor som anlitats av tillverkarna.  Aftonbladet har dokumenterat att en städare transporterar vaccin mellan mottagningarna, någonting som också källor har bekräftat för Aftonbladet.  Saknar myndighetsinformation: ”Rysk roulette” För Gisela Skoglund gör mejlsvaret ingen nytta. Hennes oro för sitt skydd kvarstår.  – Jag har både katt och hund som släpar in fästingar. Jag känner mig otrygg. Aftonbladet har sökt IVO, som skriver i mejl att de inte har inlett något tillsynsärende. Myndigheten säger att det pågår en riskbedömning av de uppgifter som kommit in.  Gisela tycker att det är förvånansvärt att myndigheter som Läkemedelsverket och IVO inte kommunicerat ut hur man ska tänka som kund, så hon har i stället tagit kontakt med experter på egen hand.  Men ingen kan svara på om hon ska förnya sitt vaccin eller inte. Om hennes skydd från Svea Vaccin faktiskt fungerar är det osäkert att ta ytterligare ett vaccin, berättar hon.  – Jag står i ett moment 22 och priset blir att jag riskerar att utsätta mig för TBE. Så jag får leva med det skydd jag har – så blir det lite rysk roulette om jag får TBE eller inte.  Aftonbladet har sökt Svea Vaccins vd Ridha Hadfi via mejl och telefon.

Summary: Svea Vaccin, en av Sveriges största vaccinleverantörer, anklagas för bristfällig hantering av vaccin bland annat genom felaktig förvaring och transport vilket kan leda till overksamhet.

Summary: Tidigare kunder uttrycker oro över vaccinets effektivitet trots att företaget nekar till eventuell påverkan på vaccinis säkerhet och effekt.

Summary: IVO har ännu inte inlett något tillsynsärende mot företaget och det saknas riktad information från myndigheterna till Svea Vaccins kunder.


Tour de France har vist seg som et utsatt mål hos aktivister. I år bekymrer flere seg for at uroen i Frankrike kan spre seg til verdens gjeveste sykkelritt. Denne uken beveget Tour de France-feltet seg inn i Frankrike. 23. juli er det målgang på Champs-Élysées i Paris.  Rittet har allerede rukket å levere flere morsomme øyeblikk til sykkelfansen.  Men flere involverte er bekymret for hva som kan skje de neste dagene. Det har vært stor uro i Frankrike den siste uken, etter at en 17-åring ble skutt og drept av politiet i Paris-forstaden Nanterre.  Flere aktører i Tour de France har vist bekymring for at opptøyene kan ramme rittet. Har roet seg de siste dagene Politimannen som drepte tenåringen, er siktet for forsettlig drap. Han hevdet å ha handlet i nødverge, men det stemte ikke overens med en video publisert på sosiale medier. Skytingen utløste et enormt raseri og voldelige opptøyer. Bilder av brennende biler og bygninger har preget nyhetsdekningen fra Frankrike de siste dagene.  17-åringen som ble skutt, hadde bakgrunn fra Marokko og Algerie. De som trekker til gatene, beskylder Frankrikes politi for rasisme. President Emmanuel Macron har avfeid beskyldningene, ifølge Sky News. Ifølge The Independent er nærmere 4000 personer blitt arrestert den siste uken. Gjennomsnittsalderen var 17 år.  Opptøyene spredte seg til andre franske byer og Sveits, men har avtatt noe de siste tre dagene. Antall arrestasjoner har sunket kraftig.  Tirsdag møtte Macron over 300 borgermestere fra kommuner som er rammet av uroen. Under møtet lette man etter «dypere årsaker» for hvordan kaoset kunne oppstå, skriver Le Monde. Man frykter selvfølgelig at det kan blusse opp igjen for fullt. Uroen er blitt tema også i Tour de France.  – Vi er i kontinuerlig dialog med myndighetene og følger med på hvordan situasjonen utvikler seg, sa Tour de France-sjef Christian Prudhomme forrige uke, ifølge Reuters. Ryttere ble peppersprayet Tour de France er et av verdens største idrettsarrangementer. Rittet sendes i 190 land, og det gjør det naturligvis til et yndet mål for aktivister.  Personer på utsiden har rammet konkurransen tidligere. Så sent som i fjor ble etappe ti stoppet da klimaaktivister sperret veien 36 kilometer før mål. Etappen ble gjenopptatt da demonstrantene var fjernet et drøyt kvarter senere.  I 2018 rullet bønder høyballer ut i løypen under en aksjon. Politiet forsøkte å fjerne demonstrantene med pepperspray, men vinden førte til at flere av rytterne fikk sprayen i øynene. Etappen ble stoppet midlertidig mens stjerner som Chris Froome fikk medisinsk tilsyn.  – Det er det komplette, totale kaos. Jeg kan nesten ikke forstå at de kan fortsette her, sa TV 2-kommentator Christian Paasche. Årets tour har faktisk vært mål for aksjoner allerede. Før lagpresentasjonene i Bilbao viste et stort antall medlemmer av det baskiske politiet frem plakater og erklærte sin misnøye med arbeidsvilkårene de fikk foreslått av Baskerlands regjering. Med unntak av mye fløyteblåsing forløp det seg uten stor dramatikk. Forholder seg til politi og arrangør – Jeg er ikke bekymret personlig, men jeg har sett nyhetene, sa Alexander Kristoff til Aftenposten søndag om situasjonen i Frankrike. Da fortalte han at lagene ikke hadde fått noe informasjon fra arrangør om tiltak eller annet, utenom det som er blitt sagt offisielt. Det var fortsatt tilfelle onsdag formiddag. Franske lag og ryttere opplever situasjonen som vanskelig. – Vi er selvfølgelig bekymret. Vi er ikke ufølsomme overfor hva som har skjedd, men det er ikke så mye vi kan gjøre. Vi venter på informasjon fra arrangøren og politiet, og vi vil gjøre det de gir oss beskjed om, sa Groupama – FDJs sportsdirektør Philippe Mauduit til Reuters forrige uke.  – Jeg håper at det ikke skjer noe alvorlig når vi kommer til de store byene. La oss se hvordan det utvikler seg, sa AG2R Citroën-rytter Aurélien Paret-Peintre. Det er et omfattende sikkerhetsopplegg rundt Tour de France. Nesten 33.000 politibetjenter og sikkerhetsansvarlige er i sving underveis.

Summary: Etter to innledende dager i Spania fortsetter Tour de France nå i Frankrike. Det er voksende bekymringer for at urolighetene i landet kan ramme verdens største sykkelritt.

Summary: Uroen skyldes at en 17-åring ble skutt og drept av politiet i forstaden Nanterre, noe som har utløst voldelige opptøyer og beskyldninger om politirasisme.

Summary: Tour de France er tidligere blitt forstyrret av aktivister, sist da klimaaktivister sperret en etappe i fjor.


Ragne Wiklund frykter for skøyteidretten: – Det er ekstra kritisk

Verdensmester Ragne Wiklund (23) uttrykker bekymring for økonomien til Norges Skøyteforbund og frykter store konsekvenser. Allerede før sesongen begynner senere i høst har ishallene i Norge bydd på problemer for elitelaget i skøyter. De norske utøverne må reise utenlands for å i det hele tatt få gå på innendørs is. Hverken Stavanger eller Hamar har is å tilby før langt utpå høsten. Men det er riktignok ikke for elitelaget det vil få størst konsekvenser. – De klarer vi å finne løsninger for, men det koster oss mer, så det går på bekostning av andre ting vi vil få til i forhold til rekruttering, sier sportssjef i skøyteforbundet, Petter Andersen, til VG. – Noen har valgt å flytte til Stavanger eller Hamar for å oppsøke steder der det er et godt miljø for å trene og gå på is. Når de ikke får det det ene, så er det veldig skadelig for rekrutteringen, forteller Andersen. Ragne Wiklund, Norges ledende skøytestjerne på kvinnesiden, reiser til nederlandske Heerenveen for sesongoppkjøring – og får god tilretteleggelse.  Hun er først og fremst bekymret for unges muligheter i idretten: – World Cup-sesongen begynner allerede i november, og for de unge utøverne som ønsker å ta krav og kvalifisere seg er dette ekstra kritisk, sier hun til VG. Wiklund tok Norges første VM-gull i historien på 3000 meter i vinter: Verdensmesteren utdyper over telefon: – For de yngre som går på videregående og er fremadstormende, og ikke får samme muligheter er det veldig, veldig synd at det er såpass lite tilgang på is. Det er de det går mest utover, selv om det ikke er optimalt for oss heller. – Hva slags konsekvenser kan det få på lang sikt? – Det blir vanskelig å rekruttere folk til skøytesporten når det ikke er is å reklamere med. Så det er et stort problem. Det at vi ikke har ishall i Oslo for eksempel synes jeg er helt sinnssykt, sier Wiklund.  – Det blir ikke akkurat det mest fristende alternativet av barneidrett å gå på, mener 23-åringen. Med utenlandsopphold i stedet for å bruke is i Norge peker sportssjef Andersen på kostnader som nå går til ting de i utgangspunktet ikke hadde trengt å bruke penger på. – Hvordan er den økonomiske tilstanden til skøyteidretten i dag? – Den er generelt lav. Det er ingen av utøverne som får noe penger av å være på landslag. Vi dekker trenere og satsing og sånt, men utøverne har muligheten til å selge en sponsorplass selv. Inntekten deres er avhengig av hva de klarer å selge selv – og premiepenger, sier Andersen. Skøyteidrettens økonomi er tungt avhengig av sponsorer, både for forbundet og for utøverne. – Vi har ennå ikke solgt alle sponsorer i forbundet. Det går på det, og det går på prestasjoner. Jo bedre vi presterer, desto lettere er det å selge til sponsorer, svarer Andersen på spørsmål om hva som skal til for å bedre økonomien. Han fortsetter: – Alt henger sammen. Det er ikke bare vi som sliter. Det er et stort problem for idretten generelt. Mange må kutte ned på lag og kostnader. – Sånn er hverdagen for toppidretten i Norge, avslutter Andersen.

Summary: Verdensmester Ragne Wiklund (23) er bekymret for den økonomiske situasjonen til Norges Skøyteforbund og konsekvensene dette kan ha for rekruttering til sporten.

Summary: Før skøytesesongen begynner, har norske idrettsutøvere måttet reise ut av landet for å trene på innendørs is, siden hverken Stavanger eller Hamar har is før sent på høsten.

Summary: Sportssjef i skøyteforbundet, Petter Andersen, bekrefter at situasjonen påvirker rekrutteringen og representerer et bredere problem for norsk toppidrett.

Summary: Skøyteforbundet drar på seg ytterligere kostnader. Den økonomiske situasjonen i skøyteidretten er generelt lav, og forbundet og utøverne er tungt avhengige av sponsorer.


NRK sier til VG at det er aktuelt for dem å lage en ny dokumentarserie om «Bamsegutt» med Tore Strømøy som programleder. Onsdag opplyste NRK at de har besluttet at dokumentarserien «Ingen elsker Bamsegutt» ikke vil bli gjort tilgjengelig igjen, og at den dermed trekkes for godt.  Samtidig fortalte distriktsdirektør Marius Lillelien at NRK fortsatt ønsker å fortelle historien til Jan-Egil «Bamsegutt» Granfoss (61). Dermed er det aktuelt for NRK å lage en ny TV-serie. – Vi ønsker å gå inn og se på historien fra der den står i dag. Vi kan ikke publisere «Ingen elsker Bamsegutt» igjen fordi vi da må inkludere fakta om dommen, som videre vil gjøre det nødvendig å gjøre mange av intervjuene på nytt, siden premisset for intervjuene nå er endret, forklarer Lillelien til VG. – Samtidig konkluderer vi med at det er en veldig sterk historie. Derfor har vi spurt oss selv om følgende: Hva om vi ser på denne historien fra der vi står i dag, hvordan kan vi da fortelle denne historien? Det er utgangspunktet vårt nå.  – Det har skjedd mye den siste uken, i livet til denne familien og rundt hele saken. Aktuelt med ny «Bamsegutt»-serie Lillelien forteller at de bestemte seg for at de fortsatt ønsker å fortelle historien til «Bamsegutt» onsdag formiddag. Arbeidet beskrives som å se på saken på nytt. – Er det aktuelt å lage en nye dokumentarserie? – Det er aktuelt å lage en ny dokumentarserie, svarer Lillelien. – Om Jan-Egil «Bamsegutt» Granfoss? – Ja, absolutt. – Med Tore Strømøy som programleder? – Absolutt. Jeg skal ikke på nåværende tidspunkt si at det er Tore som skal gjøre dette, det må vi sette oss ned og se på. Vi må snakke med Tore om det, for eksempel. Men først må vi sette oss ned med redaksjonen og drøfte hvordan vi best kan fortelle denne historien i dag. – Tore er en fantastisk forteller. Men vi må vurderer om det er riktig, og vi må også snakke med Tore om hvorvidt det er riktig for ham. – I lys av den situasjonen dere står i, anser du fortsatt Strømøy som riktig person til å intervjue Granfoss i forbindelse med et eventuelt arbeid med ny dokumentar? – Han er i hvert fall den som har suverent best tillit hos intervjuobjektet, sier Lillelien.  – Vi må se på hele saken på nytt, og jeg kan ikke konkludere med det ene eller det andre. Vi har ikke hatt tid til å snakke sammen engang. Jeg snakket med redaksjonslederne i formiddag, og nå har de lignende informasjonsmøter. Vi må ha litt tid til å fordøye det. – Tore har tøffe dager Dokumentarserien «Ingen elsker Bamsegutt» omhandler Jan-Egil Granfoss, som er ufør. Granfoss flyttet til Filippinene for ti år siden, men ønsker seg nå hjem. Først ble serien kritisert for å være uetisk. Kritikken tiltok da det ble kjent at Granfoss ble dømt i en sedelighetssak i 1991. Dommen ble utelatt i NRKs serie, mens Granfoss hele tiden har ønsket at NRK skulle informere om dommen. I podkastversjonen av NRK-programmet «Debatten» opplyste programleder Fredrik Solvang at han opplever at Strømøy utsettes for en heksejakt. – Hva tenker du om det, Lillelien? – Det er andre involverte i denne saken som har blitt utsatt for mye større belastning som følge av vår feilvurdering enn NRK. Men Tore har mottatt enormt mye kritikk. I dag er tilbakemeldingene som Tore mottar på vippepunktet mellom kritikk og hets – det er en hårfin linje. – Men er du enig med Solvang i at det har bikket over? – Vi skal være veldig tydelige på at det er kraftig kost, sier distriktsdirektør Lillelien. – Har dere anmeldt eller tatt grep som følg av kritikken mot Strømøy? – Nei, vi har ikke hatt grunnlag for det. Men jeg vet at det er en tøff situasjon for Tore Strømøy. Det er viktig å understreke at det ikke er NRK det først og fremst er synd på, men Tore har noen tøffe dager. Viktige historier å fortelle Kringkastingssjef Vibeke Fürst Haugen sier til VG at hun ikke har fått med seg Solvangs uttalelser, men erkjenner at det er krevende å stå i slike saker. – Hva tenker du om at det muligens vil bli laget en ny dokumentarserie om «Bamsegutt»? – Vår intensjon med denne dokumentarserien var å fortelle historien til noen av dem som sitter nederst ved bordet, og som opplever omsorgssvikt og avmakt. Det er historier som det er viktig å fortelle, men som ikke fortelles særlig ofte av norsk mediebransje. Det må vi ta på alvor, og må derfor gjøre mer av det fremover. – Nå har Lillelien sagt at de skal se på hvordan de kan fortelle denne typen historier og hvordan vi kan gå løs på arbeidet med å fortelle en viktig historie, og så får vi se hvordan det eventuelt blir. – Gjør du deg noen vurderinger om dette allerede i dag? – Jeg gjør meg ingen vurderinger om akkurat dette i dag. Nå har vi gjort vurderinger for den serien som ble publisert, og som nå er avpublisert, sier Haugen. – Kan Strømøy intervjue Granfoss igjen? – Tore Strømøy er fortsatt tilknyttet NRK. – Men kan han intervjue Granfoss igjen? – Tore Strømøy er fortsatt tilknyttet NRK. – Har dere vurdert Strømøys tilknytning til NRK? – Nei. Jeg har hatt én samtale med Tore Strømøy i dag, men jeg har ikke hatt mange samtaler med han tidligere.

Summary: NRK har besluttet å trekke dokumentarserien «Ingen elsker Bamsegutt» for godt.

Summary: Distriktsdirektør Marius Lillelien sier til VG at det er aktuelt for dem å lage en ny dokumentarserie om Jan-Egil «Bamsegutt» Granfoss med Tore Strømøy som programleder.

Summary: Lillelien forteller også at Strømøy mottar enormt mye kritikk, og at tilbakemeldingen nå er på vippepunktet mellom kritikk og hets.

Summary: Kringkastingssjef Vibeke Fürst Haugen sier til VG at hun foreløpig ikke har gjort seg noen tanker om det eventuelle arbeidet med en ny «Bamsegutt»-serie.

Summary: Haugen sier også at NRK ikke har vurdert Strømøys tilknytning til NRK.


Finn Aamodt rasende etter Braathen-exit: – Gammeldags diktatur

Trener-legende Finn Aamodt er sjokkert over skiforbundets behandling av Lucas Braathen (23).  – Det at de hiver ham ut av vinduet, det er helt forferdelig. Jeg har ikke ord altså, sier Aamodt til VG.  Fredag fortalte Lucas Braathen at han gir seg som alpinist i en alder av 23 år. Han slapp sjokk-nyheten på et pressetreff i Sölden. Budskap: Skiforbundet har tatt fra ham gleden ved å være alpinist.  – Jeg er sjokkert over at det har gått så langt. Han er «one of a kind». Han er på Tomba-nivå når det gjelder interesse, ikke sant. De som ikke forstår den internasjonale verdien av en slik profil må gå i seg selv å se om de er den rette for jobben, sier Finn Aamodt til VG. VG har sendt alle utspillene til skipresident Tove Moe Dyrhaug og kommunikasjonssjef Espen Graff. De har foreløpig ikke hatt tid til å svare.  Fredag ettermiddag kunne VG melde at styret i Norges Skiforbund kalles inn til ekstraordinært hastemøte. Møtet vil trolig skje i løpet av det kommende døgnet.   Aamodt tror konflikten kunne endt på en annen måte.  – Dette kunne vært løst på en mer smidig måte og ikke som et gammeldags diktatur. Det er nye tider nå. Hvis ikke folk skjønner det må de gå i seg selv. Dette er ikke som i gamledager der folk bare følger øvrighetspersoner, sier Aamodt. Finn Aamodt hadde jobbet 33 år i Norges Skiforbund og senere Olympiatoppen da han gikk av med pensjon i 2020. I september tok han et oppgjør med skiforbundet og advarte om at «hele korthuset velter».  – Skiforbundet kan ikke true de største stjernene sine med startnekt. Gjør de det, så faller hele korthuset. Hvem gidder å betale for å se et alpinrenn der de beste ikke deltar? sa Aamodt til VG da.  Finn Aamodt er faren til fire ganger OL-vinner og fem ganger verdensmester i alpint Kjetil André Aamodt. Pappa Aamodt har stor respekt for Braathen.  – For en modig kar. Han følger sin overbevisning, sier Aamodt.  Etter et helt liv i idretten lurer han på hva idretten vil ha.  – Vil de ha logrende roboter eller levende utøvere? Alle kan ikke være like. Det er nettopp det som er saken, utøverne skal være ulike og ha sine egenskaper, derfor må de behandle alle ulikt. Dette er dårlig arbeidsmiljø, det hadde ikke gått på en vanlig arbeidsplass, mener Finn Aamodt.  Braathen har stått i en konflikt med skiforbundet om bilderettigheter i tre år. Aamodt har en tung fredag på vegne av toppidretten, alpint og Lucas Braathen.    – Utøverne starter når de er åtte-ni år gamle og trener og trener og trener. Når de kommer på landslaget er jo mye av jobben gjort, og så får de ikke eie noe av seg selv lenger. Med litt smidighet og klokskap kunne kaken ha blitt dobbelt så stor for alle. De (skiforbundet) tror at guttene er så giret på å kjøre, så de venter og venter. De tyner det i det lengste, sier Aamodt. Også Braathens bestekompis og landslagsalpinist Atle Lie McGrath fikk sjokk, og forteller at han har grått mye.  Gabriel Johannessen, faren til regjerende verdensmester på femmil i langrenn Pål Golberg, har i flere tiår markert seg som en uredd ski-politiker.  Han fulgte pressekonferansen til Braathen. – Dette er helt hårreisende, sier Gabriel Johannessen til VG.  Han har fulgt nøye med i debatten som alpinistene og Johannes Høsflot Klæbo har ført mot Norges Skiforbund det siste året, og er klokkeklar på at ingen av utøverne ønsker å velte landslagsmodellen.  – Det har vært en fremdrift som har vært horribel, forbundet gjør som det passer dem og lytter overhodet ikke til innspill fra sine aktive. Det finnes ikke ord for dette her, sier Johannessen. Fredag la Johannessen ut et langt innlegg på Facebook. Han forstår godt at Braathen føler han har blitt behandlet respektløst. Johannessen er alvorlig bekymret etter nok en stor konfliktsak. – Det gjør noe alvorlig med omdømmet til skisporten. Vi er avhengige av et positivt omdømme om mødre og fedre vil sende sine sønner til ski-idretten. Generasjonene som kommer nå ser at ting ikke fungerer, de ser at utøvere ikke blir tatt på alvor, sier Johannessen til VG.   VG spurte skipresidenten om hun kan fortsette i jobben etter at Lucas Braathen legger opp som alpinist tidligere fredag:

Summary: Alpinist Lucas Braathen (23) sier han er ferdig som alpinist, og legger skylden på skiforbundets behandling av ham.

Summary: Tidligere topptrener Finn Aamodt reagerer kraftig: – Jeg er sjokkert over at det har gått så langt. Han er «one of a kind», sier Aamodt om Braathen.

Summary: Styret i Norges Skiforbund har blitt kalt inn til ekstraordinært hastemøte

Summary: Braathen har vært i konflikt med Skiforbundet om bilderettigheter i tre år


Hunden Shiba Cheems, kjent fra flere såkalte «memes», døde 12 år gammel. Det annonserer hundens eier i en Instagram-post. «Ikke vær trist, husk heller gleden som han ga til verden», skriver eieren til Cheems på Instagram. I mer enn 10 år har bilder av hunden, som var av rasen Shiba Inu, blitt brukt i utallige memes verden rundt.  Fredag sovnet Cheems, eller Balltze som han egentlig het, inn etter å ha levd med kreft i en stund. I forbindelse med bortgangen fylles internett av hyllester til den pelskledde 12-åringen, som har 750.000 følgere på Instagram. – Han er en legende i internettverden, en meme-grunnlegger og nå er han udødelig. Hvil i kjærlighet, søte Ball Ball, du var og er elsket av milliarder over hele verden, skriver en følger.  Cheems fikk virkelig kjendisstatus i 2017, da et bilde tatt av eieren ble brukt som en meme for å uttrykke ubehag ved en situasjon.  Mange syntes hundens uttrykk var både morsomt, og lett å relatere til. Lørdag skulle hunden opereres og ble lagt i narkose. Han våknet aldri opp igjen, forteller eierne på Instagram.  – Tanken var å undersøke mulighetene rundt cellegift eller annen behandling, men det er for sent nå, skriver de. – Ikke vær lei dere, vær så snill og husk gleden som Balltze ga verden. En Shiba Inu med et rundt smilende fjes som koblet deg og meg, han har hjulpet mange under pandemien og spredt glede til mange, men nå er hans oppdrag fullført, skriver de.

Summary: Hunden Shiba Cheems, kjent fra flere såkalte «memes», døde 12 år gammel på grunn av kreft. Det annonserer hundens eier i en Instagram-post.

Summary: Cheems ble kjent for sin karakteristiske grimase på et bilde tatt i 2017, som har blitt brukt til å uttrykke ubehag i mange memer siden da.

Summary: Han har også 750.000 følgere på Instagram. Mange av dem har hyllet ham på plattformen etter hans død.


Navalnyj måtte sone under brutale forhold. Det er det en helt spesiell grunn til.

MOSKVA (Aftenposten): Putin har gjort alt han kan, for å fremstille Aleksej Navalnyj som ubetydelig. Fredag møtte mange tusen frem for å ta farvel med opposisjonspolitikeren. To uker etter at Aleksej Navalnyj døde, har Putin ennå ikke kommentert det. Putin tok likevel en overraskende avgjørelse som viser at han var godt informert om det som skjedde. Kritikere har hevdet at Putins menn tok livet av Navalnyj. Det avviser Kreml. Navalnyj ble svært tøft behandlet i fengselet. Det kan ha bidratt til at han døde. Noen sammenligner det med hvordan dissidentene ble behandlet i Sovjet-tiden. En av disse var Vjatsjeslav Bakhmin. I november 1969 stormet det hemmelige politiet KGB studenthjemmet der han bodde. Bakhmin ble arrestert og satt i det beryktede Lefortovo-fengselet. Var redd for KGB Den gangen var Bakhmin 22 år og studerte i Moskva. Året før hadde Sovjetunionen invadert Tsjekkoslovakia. Han og flere andre studenter begynte med opposisjonelle aktiviteter. De spredte ulovlig litteratur og løpesedler. De laget en plakat som handlet om Stalins negative rolle i andre verdenskrig. Det ble ikke tatt nådig opp. Bakhmin endte opp bak murene. Han var livredd fordi KGB styrte fengselet. Erfaringene fra den gangen gjør at han har sterke meninger om hvordan Navalnyj ble behandlet. Hvordan var det i fengselet? For fire år siden ble Navalnyj forgiftet med en militær nervegift. Han overlevde, men hadde sterkt svekket helse. I 2021 ble han sendt i fengsel. Soningsforholdene var spesielt brutale. Like etter at Navalnyj døde, forfremmet Putin mannen som var ansvarlig for Navalnyj i fengselet, til generaloberst. Andre politiske fanger i Russland skal ha det like tøft som Navalnyj hadde det. Flere har kalt det «lovlig tortur»: De siste ukene var Navalnyj i et av Russlands verste fengsler, langt nord i landet. Innsatte sover under aviser for å holde varmen, og de får kun 10 minutter på å spise et måltid. Navalnyj skal ha vært mye syk og gått betydelig ned i vekt.  – Skjebnen hans ble trolig avgjort da Russland invaderte Ukraina for to år siden. Da sluttet Kreml å bry seg om hva Vesten mener, sier statsviteren Nikolaj Petrov til Zjivoj Gvozd. Hva er vitsen med tortur? Russiske fengsler har det høyeste antallet dødsfall og selvmord i Europa. Og statistikken blir hele tiden verre. De siste årene har det vært en rekke avsløringer av svært brutale forhold. I 2021 ble det smuglet ut overvåkingsvideoer som viste hvordan vakter torturerte og voldtok innsatte med kosteskaft. Volden har en funksjon i Putins regime. – Alle må være redde for å havne i et russisk fengsel. Det skal virke preventivt. Målet med systemet er å knuse menneskene, ødelegge deres personlighet og vaksinere befolkningen mot frihet, sier en tidligere fengselsansatt til The Economist. Er Putin fortsatt redd for Navalnyj? Etter at Navalnyj døde, har statlig TV gjentatt ofte at han var ubetydelig og ikke hadde noen støtte. Samtidig har myndighetene gjort alt de kan for at så få som mulig skulle komme i begravelsen hans. – Kreml var livredde for at det skulle bli et stort begravelsesfølge som viste at Navalnyj faktisk har mange tilhengere, sier Petrov. I mange dager nektet myndighetene å overlevere liket til Navalnyjs mor, og de truet henne med å la det råtne hvis hun ikke hadde en hemmelig, privat begravelse. Før Navalnyj ble stedt til hvile i utkanten av Moskva, satte politiet opp store metallgjerder for å holde folk unna. Det ble også montert overvåkingskameraer. Hundrevis av opprørspoliti omringet kirken. Likevel troppet mange tusen mennesker opp for å vise Navalnyj sin siste respekt. Adskillige hadde med seg blomster. Hans kone, Julia Navalnaja, kunne ikke være der fordi hun trolig ville ha blitt arrestert som ekstremist. – Navalnyj, Navalnyj, ropte folkemengden taktfast. Senere ropte mange: «Putin er en drapsmann». Like etter begynte politiet å arrestere folk. Den sovjetiske dissidenten Bakhmin er opprørt over hvordan Navalnyj ble behandlet. Hvordan var det den gangen? Bakhmin ble fengslet flere ganger på grunn av sin opposisjonelle virksomhet. I 1980 ble han dømt til tre års fengsel for å sette Sovjetunionen i vanry. – I dag får folk 10 års fengsel for å sette hæren i vanry. På flere områder var faktisk det sovjetiske systemet mer humant enn i dag, sier 76-åringen til Aftenposten. Nå er det flere politiske fanger enn i de siste tiårene av Sovjetunionen, og kritikere får langt strengere straffer. Forholdene i fengslene for de politiske fangene var også bedre den gangen, ifølge Bakhmin: – Jeg hørte aldri om tortur, slik som er vanlig i dag. Det hendte at noen fikk seg en ørefik, men aldri de politiske fangene. De ble aldri rørt, forteller Bakhmin. Bakhmin er sikker på at Navalnyj ble så tøft behandlet fordi han trosset Putin. – Hadde Navalnyj sagt at han angret og skulle underordne seg, hadde ikke dette skjedd. Isteden trosset Navalnyj Putin og ga seg aldri. Det tålte ikke Putin. Aale er Moskva-korrespondent. Følg ham på Instagram her eller på Facebook her.

Summary: Aleksej Navalnyj var den mest kjente opposisjonspolitikeren i Russland. Han døde i fengsel under tøffe forhold. Navalyjs død har ført til protester.

Summary: Russiske fengsler kjennetegnes av brutale forhold og høy dødsrate. Fengslede blir ofte mishandlet og torturert.

Summary: Til tross for Putins forsøk på å bagatellisere Navalnyj, troppet tusenvis opp til begravelsen hans.


Larmet från sjukvården efter storvarslet: Ur askan in i elden

Oron bland vårdpersonal i Östergötland är stor efter beskedet om storvarsel i regionen. Regionen har redan bland de längsta vårdköerna i landet och nu har sjukvården fått grönt ljus för att bortse från vårdgarantin.   – Vi går ur askan in i elden, säger Niklas Theorin, överläkare på Vrinnevisjukhuset och ordförande i Östergötlands läkarförening. Nyheten om storvarslet i region Östergötland kom under onsdagen förra veckan.  900 anställda, framför allt i vården, riskerar att sägas upp under året. Bakgrunden är att sjukvården gick back med 1,7 miljarder kronor under 2023.  Efter beskedet växer oron bland sjukvårdspersonal i regionen.  Östergötland har redan bland de längsta vårdköerna och ligger också i bottenskiktet bland regionerna när det gäller vårdplatser per invånare.   När 900 anställda ska bort riskerar väntan på operationer och vårdbesök att bli ännu längre.  – Det enda sättet att klara det här är genom att vi slutar att ge viss vård till invånarna. Allt annat är orealistiskt. Vilken vård det ska vara måste regionpolitikerna svara på, säger Niklas Theorin.  En läkare som vill vara anonym frågar retoriskt hur regionen tycker de ska prioritera: ”Är det höftoperationer, ögonoperationer eller astmabehandlingar för barn vi ska sluta med?” Canceroperationer ställdes in  Den östgötska sjukvården är redan pressad.  Som ett exempel rapporterade Corren i januari om att cancerpatienter fick skickas hem i samband med ett två dagar långt operationsstopp på Universitetssjukhuset i Linköping, orsakat av personalbrist. Varslet rör en rad yrkeskategorier: bland andra undersköterskor, vårdare inom psykiatrin och medicinsk-teknisk personal. Läkare och sjuksköterskor undantas. Men de kommer ändå att påverkas, enligt Niklas Theorin.  – När undersköterskor, administrativ personal och andra anställda försvinner kommer vi få fler arbetsuppgifter och mindre tid till patienterna, säger han.   Hur skulle du beskriva det som händer med sjukvården i Östergötland nu?  – Det är väl det klassiska uttrycket att vi går ur askan in i elden, säger Niklas Theorin.  En månads väntan till vårdcentral En sjuksköterska som jobbar på en vårdcentral i Linköping berättar att man får man vänta i minst en månad på en tid om det inte rör sig om något akut, något hon tror är standard på många vårdcentraler i regionen.  – Nu kommer det bli värre, det finns inga andra konsekvenser av det här. Vi kan inte jobba fortare, säger sjuksköterskan.   Hon säger att stämningen på vårdcentralen är dämpad efter regionens besked. Det finns en oro för de kollegor som riskerar att förlora sina jobb, men också för patienterna.  – Vi kommer inte att kunna ge en patientsäker vård i alla lägen, jag tror inte det.  Utöver varslet råder ett hyrstopp för hyrsjuksköterskor och hyrläkare, ett delvis anställningsstopp när någon slutar i regionen och stopp för vikarier.  M-toppen: Har misskött ekonomin  Enligt Marie Morell (M), ordförande i regionstyrelsen, har ekonomin i vården misskötts under flera år, en bild som vårdpersonal Aftonbladet pratar med delar. Nu tvingas man dra i bromsen. Även om inflation och ökade kostnader förvärrar läget, är det inte grundproblemet enligt henne. – Vi har ökat antalet anställda i fem, sex års tid och ändå har vi inte en mer tillgänglig vård och för få öppna vårdplatser. Det har vi inte möjlighet till längre, säger hon.  Morell säger att sjukvården drabbades hårt av pandemin och att man sedan dess inte hämtat sig. Som många andra regioner fick man statsbidrag och satsade bland annat på att anställa fler. Men man har tappat sjuksköterskor och i stället anställt undersköterskor, vilket inte löst vårdköerna. Enligt M-toppen är det inte fråga om ett tillfälligt stålbad, utan ett nytt normalläge. Besparingarna kommer inte gå obemärkt förbi. – Det kommer att få en påverkan. Det kan snarare bli sämre innan det blir bättre, säger Marie Morell.  Inget krav på vårdgaranti Politiken har godkänt att sjukvården gör ”avsteg från sitt uppdrag”. Det kan översättas till att man inte nödvändigtvis förväntas hålla den lagstadgade vårdgarantin.  – Det kan vara så att man inte får vård inom en viss tid. Vi har egentligen krav på vårdgaranti och så vidare. Nu har ju det inte hållits i alla fall.  Så då har ni tillfälligt beslutat att vårdgarantin inte behöver gälla?  – Hälso- och sjukvårdsnämnden har tagit ett beslut att ge hälso- och sjukvårdsdirektören mandat att göra avsteg från de uppdrag som gäller. Men det ska rapporteras.  Känner du dig trygg med att invånarna i Östergötland kommer att få en säker vård framöver? – Jag känner mig trygg. Patientsäkerheten är det vi måste sätta i det första rummet. Vi har samtidigt sagt att vi måste vara ärliga mot patienterna och säga att de kan få vänta ytterligare för vissa åkommor, säger Marie Morell, men vill inte gå in närmre på hur prioriteringarna ska se ut.  Exakt från vilka verksamheter de 900 anställda ska tas är fortfarande oklart, men under hösten räknar regionen med att de kommer att ha sagts upp.

Summary: Region Östergötland varslar om 900 uppsägningar, främst inom vården, efter en förlust på 1,7 miljarder kronor under 2023. Sjukvården tillåts att bortse från vårdgarantin.

Summary: Vården i regionen, som redan står inför långa vårdköer, kommer sannolikt att drabbas hårt enligt sjukvårdspersonal.

Summary: Marie Morell (M), regionråd, menar att besparingsåtgärden kommer att märkas och att situationen kan bli värre innan den blir bättre.


Michael J. Fox: – Jeg burde sett det komme

Parkinsons-rammede Michael J. Fox (61) takker kona for at hun har stått ved hans side i alle de tunge årene. – Tracy er så god, sier Fox i filmdokumentaren «Still: A Michael J. Fox Movie», som har premiere på Apple TV+ i dag, fredag. – Hun er så klok og kjærlig, legger han til. I filmen bretter «Tilbake til fremtiden»-stjernen ut livets opp- og nedturer. Ikke minst er parkinsons-diagnosen sentralt tema. – Dette er min historie, men du kan ikke fortelle min historie uten å ta med henne, sier 61-åringen om kona, Tracy Pollan (62). Parkinson er en nevrodegenerativ sykdom, som kan forårsake utydelig tale og nedsatte motoriske evner. Filmdokumentaren viser at Fox er svært preget av sykdommen. Artikkelen forsetter under filmtraileren: Skuespilleren uttaler ifølge Entertainment Tonight at alt annet han gjorde før Pollan kom inn i livet hans, er for «søppel» å betrakte. De to giftet seg i 1988 og har fire barn sammen.  Men livet skulle brått by på store utfordringer. Fox var på høyden av sin karriere da han i 1998 sto frem og sa at han hadde parkinsons. – Pris å betale Da hadde det gått syv år siden han fikk diagnosen, 29 år gammel. – Jeg burde sett det komme, den kosmiske prisen jeg måtte betale for all min suksess, sier Fox i filmen, ifølge ABC.net. 61-åringen reflekterer over den enorme overgangen fra fattig unggutt til superstjerne på 80-tallet. Han beskriver seg selv som «større enn tyggegummi» på ett tidspunkt. – Man tror den er laget av mur og stein, men det er den ikke. Den er laget av papir og fjær og er en illusjon, sier han om suksessen. Skuespilleren beskriver de første tegnene på sykdommen, all skjelvingen, var en «beskjed fra fremtiden». Fox bruker mye av dokumentaren på å hylle kona. Han sier blant annet at han ikke hadde kommet seg gjennom 80-tallet uten hennes støtte. – Men hun er veldig tydelig på at dette ikke er hennes sykdom. Det er jeg som er syk, ikke henne. Hun hjelper meg og er der for meg, men når alt kommer til alt, så er det ikke hun som er syk. Fox gir kona mye av æren for at han i dag ser på seg selv som et mye sterkere menneske enn han trodde han kunne være, sykdommen tatt i betraktning.  Han takker også henne for at hun har hjulpet ham å finne sitt kall, mening med livet – og viljen til å strekke seg etter det. Fox har nemlig fortsatt å jobbe, og han har et stort engasjement for forskning på parkinsons. I 2000 opprettet han fondet Michael J. Fox Foundation for Parkinsons Research. Fox, også kjent fra TV-serier som «Spin City», «Family Ties», «The Good Wife» og «The Michael J. Fox Show», har vunnet både Golden Globe- og Emmy-priser.  I fjor ble han også belønnet med Æres-Oscar. Kanadisk-amerikanske Fox er i tillegg hedret med egen stjerne på Hollywood Walk of Fame.

Summary: Filmdokumentaren «Still: A Michael J. Fox Movie» har premiere på Apple TV+ i dag, fredag.

Summary: Den gir innblikk i Fox' opp- og nedturer og kampen mot Parkinsons sykdom.

Summary: Fox (61), som fikk diagnosen som 29-åring, takker kona Tracy Pollan (62) for støtten gjennom alle år.

Summary: Fox har vunnet både Golden Globe- og Emmy-priser og mottok en Æres-Oscar i fjor.

Summary: – Jeg burde sett det komme, den kosmiske prisen jeg måtte betale for all min suksess, sier Fox i filmen.


Ny vending i legenes kamp mot staten: – Regjeringen er nødt til å våkne

Helse- og omsorgsdepartementet har mottatt et brev fra europeiske myndigheter etter at mer enn 130 leger varslet søksmål mot staten. Men betydningen av brevet er partene fullstendig uenige om.  – Regjeringen er nødt til å våkne og rydde opp. Jo lengre tid som går, desto større blir konsekvensene. Det sier Sigurd Stette. Han er gruppeleder for legene som saksøker staten.  I slutten av juli skrev Aftenposten om 130 leger og legestudenter som varslet søksmål mot staten og Helsedirektoratet.  Gruppen mener Helsedirektoratet bryter loven når de ikke godkjenner den danske turnusutdanningen for leger som skal jobbe hjemme i Norge. Nå har saken tatt en ny vending. Nå har nemlig Helse- og omsorgsdepartementet mottatt et brev fra Eftas overvåkingsorgan ESA. Bakgrunnen for saken er at hundrevis av norske leger som er utdannet i Danmark, må gjennom en såkalt «dobbel turnus» for å kunne jobbe som leger i Norge.  Det er fordi staten anser den ettårige danske turnusutdanningen (KBU) som en grunnutdanning. De anerkjenner den ikke som en del av spesialistutdanningen, såkalt LIS, i Norge.  Dermed må leger utdannet i Danmark, begynne på nytt på det første nivået (LIS1), dersom de ønsker å bli lege i Norge. LIS1 har en varighet på 18 måneder.  Det gjør at legene taper både tid og penger. Samtidig må de gjennomføre en turnus mange regner seg som overkvalifisert for.  Dette skjer samtidig som at over 235.000 nordmenn mangler fastlege. Brevet fra ESA kommer etter et møte i oktober i fjor. Det handlet nettopp om godkjenning av dansk medisinsk utdanning. I brevet står det at erfaringen leger opparbeider seg i Danmark, må være annen spesialistutdanning og ikke en del av grunnutdanningen dersom den skal kunne gi fritak fra norsk turnus.  Helseminister Ingvild Kjerkol mener brevet gjør det klart at staten ikke kan godkjenne dansk legeturnus som norsk spesialistutdanning. – Brevet fra ESA tydeliggjør kravene. Brevet presiserer at dansk turnus er en del av grunnutdanningen, mens norsk LIS1 er en del av spesialistutdanningen, sier Kjerkol. Kjerkol mener Helsedepartementet ikke kan lage særordninger for et enkelt lands utdanninger, slik regelverket er i dag. I brevet står det også at dersom Norge ønsker å innføre fritak fra deler av den norske spesialistutdanningen, må europeiske myndigheter varsles.  Det har ikke norske myndigheter gjort.  Legegruppen kjøper ikke Kjerkols forklaring.  Mener staten tar feil – Det står ingen steder i brevet at dansk turnus skal regnes som en del av grunnutdanningen i medisin, sier gruppeleder Stette.  Han mener at staten tar feil når de legger til grunn at dansk turnus inngår i grunnutdanningen i Danmark.  Stette får støtte av advokat Hilde K. Ellingsen. Hun representerer legene i denne saken.  – Brevet støtter ikke statens syn, tvert imot. De delene vi har fått se, inneholder ikke noe som kan underbygge at dagens godkjenningspraksis er påkrevd eller lovlig, sier Ellingsen. Erkjenner legemangel Kjerkol forstår legenes frustrasjon. Men hun skyver skylden over på EØS-regelverket. – Vi skulle ønske at det var lettere å få dem inn i det norske systemet, men vi er forpliktet av et regelverk. Samtidig vedgår statsråden at det er fastlegekrise i Norge og mener krisen har vokst seg større over mange år.  Dermed er Kjerkol uenig med Helsedirektoratet og Randi Moen Forfang, som tidligere har uttalt til Aftenposten at hun ikke nødvendigvis mener det er legemangel i Norge.  Kjerkol har ingen kommentar til søksmålet i seg selv. Men hun forteller at departementet allerede er i gang med å se på muligheter for å gjøre det enklere å gjennomføre LIS1.  Helsedirektoratet tar endelig stilling til varselet om søksmål i midten av august. Svaret deres avgjør om striden ender i rettsapparatet.

Summary: Over 130 leger har varslet søksmål mot Helsedirektoratet og staten, som de mener bryter loven ved ikke å godkjenne den danske turnusutdanningen for leger som skal jobbe i Norge.

Summary: Helse- og omsorgsdepartementet har mottatt et brev fra Det europeiske frihandelsforbundets overvåkingsorgan (ESA). Helseminister Ingvild Kjerkol mener brevet tydeliggjør at staten ikke kan godkjenne dansk legeturnus som norsk spesialistutdanning.

Summary: Legegruppen, ledet av Sigurd Stette, er uenig. De mener brevet ikke støtter statens syn, og at dansk turnus ikke bør betraktes som en del av grunnutdanningen i medisin.


Hotellinvestor om sjeldent gravfunn: – Nå må vi være lure

En 4000 år gammel grav ble funnet på hotelltomten til deleier Otto Vik. Det kan bli god forretning, tror han.  En gruppe investorer har i lengre tid planlagt nytt hotell nede ved strandlinjen i naturskjønne Selje i Vestland.  Det de ikke tok høyde for var at det skulle bli funnet en 4000 år gammel grav på tomten.  Utgravingen er sensasjonell. Her er funnet levninger fra flere generasjoner sammen med beinperler og det som trolig er offergaver.  Nyheten slo ned som en bombe i hotellstyret da funnet ble kjent torsdag, forteller investor og styremedlem Otto Vik til VG.  – Det er veldig flott det som har skjedd. Tenk at graven er like gammel som pyramidene. Det er en stor dag, sier han.  Tidligere i dag ble det avholdt et kort styremøte med eierne, forteller han. De har ennå ikke rukket å ta stilling til hvordan de skal nyttiggjøre seg av funnet, men det blir et tema fremover.  Otto Vik øyner gode forretningsmuligheter.  – Nå må vi være litt lure og smarte. Dette kan være et emne vi kan bruke videre som trekkplaster for turisme.  Hvis alt går etter planen blir byggestart for nye Selje hotell like etter jul, ifølge Vik.  Tettstedet Selje i Stad kommune kan allerede by på attraksjoner som Selje kloster, Seljeøyene og Vestkapp.  – Nå kan det 4000 år gamle gravstedet legges til i markedsføringen, sier hotellinvestoren.  Graven består av to kammer. Den er litt over tre meter lang, halvannen meter bred og 70–80 cm høy.  Arkeologene tror at graven har vært siste hvilested for fem personer. Det ble funnet levninger av et lite spedbarn ved føttene til en rundt 60 år gammel mann med leddgikt.  Sammen med store og små i graven ble det funnet beinperler og gjenstander av flint, samt det som ser ut som offergaver av dyr eller mat. Under de døde er det funnet noe mørkt, som kan være en dyrefell eller klede av ull. Graven gir forskere et unikt innblikk i en brytningstid i Norge, da mennesker i Norge gikk fra å leve som jegere og sankere til å livnære seg av jordbruk.  Slike graver har vært mest vanlige i Oslofjord- og Østfoldområdet, samt Danmark og Sverige.  Hotellinvestor Otto Vik opplyser at graven ikke ligger på samme sted hvor bygningskroppen til hotellet er tenkt å bygges.  Han har allerede begynt å se for seg noen løsninger for hvordan graven kan brukes i tilknytning til det nye hotellet.  – Vi bør legge et glassgulv der, sånn at du kan se rett ned i graven, sier Vik.  Han understreker at dette blir en styresak, og håper på et godt samarbeid med kommunen, regionen og staten. Han ber også om at publikum engasjerer seg.  – Jeg håper vi kan få gode innspill til hvordan vi kan synliggjøre dette for allmennheten. Vi står åpne og tar gjerne imot ideer.  Statsforvalter Liv Signe Navarsete er positiv til hotellinvestorens uttalelser.  – Vi har en positiv inngang til å gå i samtaler med andre lokale og regionale interesser. Samtidig er det en del regelverk for hvordan slike funn skal håndteres, sier hun til VG.  Hun synes selv at funnet er «utrolig spennende». – Det viser at det har vært aktivitet og hvordan bosetningen har vært organisert. Det blir spennende å lære mer om funnene.

Summary: Arkeologer har funnet en 4000 år gammel hellekistegrav med godt bevarte levninger fra steinalderen på et område i Selje, Vestland.

Summary: På samme tomt planlegges det bygging av nytt hotell.

Summary: Hotellinvestor ser kommersielt potensial i funnet.

Summary: Hotellstyret har ikke tatt stilling til hvordan de skal håndtere gravfunnet.

Summary: Statsforvalter Liv Signe Navarsete er åpen for samarbeid.


Shippingsektor: – Vil fortsette å regne utbytte på aksjonærene

Én shippingsektor har i det siste vært brennhet både i fraktmarkedet og på børs. Analytiker mener aksjonærer har mer i vente, mens forvalter holder seg unna.  Shippinganalytikerne i Pareto Securities har summet seg etter Paretokonferansen, der en rekke store rederier presenterte om ståa for øyeblikket og utsiktene fremover.  Eirik Haavaldsen og August Klemp i meglerhuset fremhever i en oppsummeringsrapport at det lå til rette for rederiene som frakter flytende petroleumsgass (LPG) «å skinne».  Pareto Securities-analytikerne viser til at ratenivået for VLGC-skip i spotmarkedet er på sitt høyeste noensinne.  – Vi er nå mer enn halvveis gjennom en omfattende ordrebok, og mens dette var en bekymring for ett år siden, så er fokuset nå på hvordan det bygges ordrereserve inn i første kvartal på 100.000 dollar per dag. – Tunge revideringer Analytikerne fremhever at «estimatene er altfor lave» i shippingsektoren.  – Det vil komme tunge revideringer, og det vil fortsette å regne utbytte på aksjonærene, skrives det.  Oppturen i fraktmarkedet forklares blant annet med økt propaneksport fra USA. Det er nå høyere propanpriser i Asia enn i USA, som fører til at kjøperne ser til sistnevnte. Skipene får dermed lengre seilingsdistanser og påfølgende høyere inntjening.  Samtidig sliter Panamakanalen, som er viktig for LPG-frakten, med køer og forsinkelser. Det er også med på å skape lengre seilingsdistanser for skipene for øyeblikket. På Oslo Børs er LPG-rederiene Avance Gas og BW LPG notert, med markedsverdi på henholdsvis 9 milliarder kroner og 20 milliarder kroner.  Begge selskapene har blitt sendt bratt oppover på børs i år, henholdsvis opp 132 prosent og 110 prosent.  Forvalter: «Ekstremt høye nivåer» Joakim Hannisdahl i shippingfondet Gersemi Shipping Fund følger tett med på de ulike shippingsektorene. Han har tidligere både, kjøpt, solgt og satset på kursfall for LPG-rederier. Hannisdahl trekker frem at fraktmarkedet nå er på «ekstremt høye nivåer». Shipping er en sektor som svinger mye både på børs og i fraktmarkedene, spesielt når det er på høye nivåer. Tirsdag faller både BW LPG og Avance Gas rundt to prosent på Oslo Børs. – Det føles litt luftig ut på disse nivåene. Men det blir en veldig interessant rapporteringssesong for fjerde kvartal. Spotratene du får for fjerde kvartal bookes fra rundt starten av september til rundt slutten av november. Så det kommer til å bli gode tall. Han viser også til et potensial for «store, positive» revideringer av nåværende analytiker-estimater, og at det ligger an til «voksne utbytter». Samtidig fremhever han at fremtidsmarkedet (FFA) for fjerde kvartal ut fra Midtøsten for øyeblikket ligger på rundt 129.000 dollar per dag, noe som er betydelig lavere enn spotmarkedet på rundt 170.000 dollar dagen. – Markedet tror det skal falle sammen ganske kjapt. Da ønsker vi ikke sitte «long» i det markedet. Men inntjeningen er fortsatt fantastisk, det er bare deltaen som er negativ, sier Hannisdahl, og viser da til forskjellen mellom de to.  Hannisdahl understreker også en kortsiktig risiko i den fortsettende tilstrømmingen av nybygde VLGC-skip, «med rundt 28 stykker levert så langt i år og ytterligere 14 forventet ut resten av året». – Det økte flåtetilbudet har imidlertid blitt absorbert så langt av en betydelig økning i etterspørsel.

Summary: Analytikere fra Pareto Securities fremhever at det ligger godt til rette for rederier som frakter flytende petroleumsgass (LPG), da ratenivået for VLGC-skip i spotmarkedet er på sitt høyeste noensinne.

Summary: Analytikerne mener at estimatene i shippingsektoren for øyeblikket er altfor lave, og forventer økt utbytte til aksjonærene.

Summary: LPG-rederiene Avance Gas og BW LPG, som er notert på Oslo Børs, har begge opplevd betydelig vekst i år, med en økning på henholdsvis 132 prosent og 110 prosent.

Summary: Joakim Hannisdahl, fra Gersemi Shipping Fund, mener imidlertid at fraktmarkedet er på «ekstremt høye nivåer», og uttrykker bekymring for kortsiktig risiko knyttet til antall nybygde VLGC-skip.


Fransk skitopp advarer mot Klæbo-ønske: – Mange er på kanten av stupet

Frankrikes sportssjef Pierre Mignerey frykter at økonomien til forbundene vil lide dersom skistjerner får mer kommersiell frihet.  – Forbundene vil da komme til et punkt hvor de ikke kan finansiere sportslige opplegg for seniorlagene. Bare et fåtall utøvere vil kunne klare å lage en egen struktur, sier Pierre Mignerey til VG. Han var i mange år renndirektør for langrenn i FIS. Nå er Mignerey sportssjef i det franske skiforbundet – som omfavner alpint, skiskyting, langrenn, hopp og kombinert blant annet. Før sesongstart nekter flere av Norges største vintersport-profiler, inkludert alpinistene Lucas Braathen, Aleksander Aamodt Kilde og langrennsløper Johannes Høsflot Klæbo, å signere landslagsavtalen på grunn av en pågående tvist med Norges Skiforbund (NSF) om eierskapet til utøvernes markedsrettigheter.  Det har lenge vært diskusjoner og forhandlinger om hvem som eier utøvernes markedsrettigheter. Nærmeste bestemt «image rights», som på norsk blir bilderettigheter. Mignerey har fått med seg deler av stjernekonflikten i Norge. Han kommer med en klar advarsel mot å gi utøverne for mye spillerom kommersielt. – Mange nasjoner er allerede på kanten av stupet og sliter med å få på plass et sportslig opplegg som kreves for å kjempe på høyeste nivået, sier Mignerey.  I våres gjorde Frankrike store økonomiske kutt. Alle grener måtte legge ned juniorlag og flere trenere/støtteapparat mistet jobben. Pål Kleven, advokaten fra Kleven & Kristensen som representerer alpinistene og Klæbo i markedskonflikten med forbundet, svarer dette på Mignereys uttalelser:  – Jeg deler langt på vei Mignereys bekymringer. Det er essensielt at forbundets økonomi ivaretas på best mulig måte, og at utøverne bidrar til dette gjennom den såkalte landslagsmodellen. For at landslagsmodellen skal være bærekraftig og rettferdig må den imidlertid forvaltes i henhold til de regler som gjelder – nemlig at utøverne må ha kontroll og medbestemmelsesrett over bruken av sine bilderettigheter. – Ellers frykter jeg at flere utøvere vil bli misfornøyde og stå utenfor landslaget i fremtiden. Og jeg minner om at NSFs eget lovutvalg selv har uttalt at utøverne kjemper for å hegne om den norske landslagsmodellen. Skiforbundets eget lovutvalg (LPU) har gitt utøverne full støtte og mener de har krav på mer forutsigbarhet.  Lovutvalget anbefaler skistyret å vedta utøvernes ønske og forslag til en landslagskontrakt, som de mener er innenfor idrettens regelverk.  Dette har skistyret foreløpig ikke hørt på. VG har sendt Arne Baumann, generalsekretær i skiforbundet, en rekke spørsmål rundt status i skistyret på markedskonflikten. Men han vil ikke kommentere saken i media nå.  De siste dagene har konflikten blitt enda mer tilspisset ved at Lucas Braathen la ut en Instagram-reklame som vakte reaksjoner i skiforbundet. Det ble også kjent at Jarl Magnus Riiber har blitt kalt inn til oppvaskmøte for reklame som trosset skiforbundets avtaler.  Pierre Mignerey mener å se likheter mellom de norske skistjernenes ønske om mer kommersiell forutsigbarhet og de som mener at privatlag er veien å gå for skisporten. Klæbo kom i fjor med et forslag om revolusjonere skiidretten med privatlag fremfor nasjoner i verdenscupen.  – Et slik system vil åpenbart ha veldig stor innflytelse på hele strukturen for hvordan ski-idrettene er i hele verden. Fordi mesteparten av de forskjellige forbundene sine ressurser kommer fra bilde-kommersialisering av deres beste lag, mener Mignerey. – Mindre ressurser for forbund vil bety problemer med å finansiere alle andre sportslige opplegg – som utvikling, treningssenter, juniorlag og deltagelse i yngre klasser, legger han til.  Klæbo takket nei til landslagsplass i år. Langrennsstjernen trenger derfor å få på plass en representasjonsavtale for å få gå verdenscup.

Summary: Pierre Mignerey, fransk skitopp, frykter økonomiske konsekvenser dersom skistjerner får mer kommersiell frihet

Summary: Mignerey mener at forbundene kan komme til et punkt hvor de ikke kan finansiere sportslige opplegg for seniorlagene

Summary: Flere norske skistjerner, inkludert Johannes Høsflot Klæbo, Aleksander Aamodt Kilde og Lucas Braathen, har ikke signert landslagsavtaler grunnet en tvist med Norges Skiforbund (NSF) om eierskap til utøvernes markedsrettigheter

Summary: Mignerey peker på at flere skiforbund sliter økonomisk


Martin Johnsrud Sundby selger Sjusjøen-hytta: Prisantydning 10 millioner kroner

Drømmehytta ble bygd for tre år siden. Nå legger Martin Johnsrud Sundby og ektefellen Marieke Heggeland fritidshjemmet i langrennsperlen Sjusjøen ut for salg.  Prisantydningen er for viderekomne: 10.048.170 kroner med dokumentavgift og tinglysningsgebyr. – Den ligger for salg dersom det kommer riktig kjøper, men vi er innforstått med markedet og vet at det sannsynligvis går år før den faktisk blir solgt, skriver Martin Johnsrud Sundby i en sms til VG. – Det er ingen tvil om at det er en høy prisklasse, men vi har hatt umiddelbar interesse etter at vi la eiendommen ut for salg torsdag, sier megler Bente Holen Bergseng i Eiendomsmegler1 Lillehammer og Gudbrandsdal.  Hun er enig i at salget kan ta tid. Hyttemarkedet er på retur etter at det var hytteboom under pandemien, skriver E24. Johnsrud Sundby avsluttet langrennssatsingen på toppnivå i 2021. Nå kombinerer 39-åringen rollen som programleder på TV med et stort familieliv på hjemmebane. – Ny hverdag med nye behov, ikke jobbtilværelse i skisporet lenger, forklarer verdensmesteren fra 2019.  Han har tre sønner som er opptatt med aktiviteter hver helg. Dessuten ønsker familien å reise mer etter at han ikke lenger er bundet av trening og renn. Dermed blir tiden på hytta begrenset. – Det er en kostbar eiendel om man ikke er der mer enn 15–20 dager per år. Vi er rett og slett ikke sikre på om Sjusjøen er stedet for oss når jeg ikke satser på ski, poengterer Johnsrud Sundby Sjusjøen-hytta har et bruksareal på 221 kvadrat. Den har fem soverom og to bad. – Dette er en rålekker hytte med lun og hyggelig atmosfære, skriver EiendomsMegler1 i prospektet. Det ble sist vår klart at Johnsrud Sundby ikke fortsetter som langrennsekspert i Viaplay. Sundby meldte at arbeid med selskapet hans og andre prosjekter for Warner Bros. Discovery tar såpass mye tid at han ikke lenger klarer kombinasjonen med jobb for Viaplay i helgene. Martin Johnsrud er programleder for TV Norges «16 ukers helvete». Høstens sesong er ferdig innspilt. Mia Gundersen er blant deltagerne.

Summary: Martin Johnsrud Sundby, og hans kone Marieke Heggeland har lagt hytte på Sjusjøen ut for salg . Prisantydningen er kr 10.048.170 med dokumentavgift og tinglysningsgebyr.

Summary: Sundby forventer at salget vil ta tid på grunn av det reduserte hyttemarkedet etter pandemiens hytteboom.

Summary: Johnsrud Sundby avsluttet sin profesjonelle langrennskarriere i 2021 og har nå en TV-programlederrolle kombinert med familielivet.

Summary: De selger hytta på grunn av endrede behov i hverdagen der de ønsker å reise mer og har begrenset tid til å tilbringe på hytta.

Summary: Hytta på Sjusjøen har et bruksareal på 221 kvadratmeter, med fem soverom og to bad.


Macron maner til kamp mot antisemittisme – stor demonstrasjon i Paris

President Emmanuel Macron ber det franske folk om å stå opp mot det han kaller «en uutholdelig gjenoppblomstring av antisemittisme». Søndag ettermiddag ble det holdt en stor markering mot antisemittisme i Paris. Demonstrasjonen lot vente på seg, fordi de politiske partiene har vært uenige om hvem som skal delta.  Venstrepartiet LFI deltok ikke, i protest mot at høyreradikale Nasjonal samling fikk være med. – Dagsorden er en total kamp mot antisemittisme, som er det motsatte av republikkens verdier, sa overhusets leder Gerard Lacher til franske medier. Titusener samlet seg i Invalides-parken, mens 3000 politifolk var på plass for å sørge for sikkerheten. I front gikk statsminister Élisabeth Borne, samt to tidligere presidenter.  Langt flere antisemittiske handlinger Også i andre franske byer samlet tusenvis seg i markeringer mot antisemittisme.  Det franske innenriksdepartementet har registrert over 1200 antisemittiske handlinger rettet mot jøder siden det brøt ut krig mellom Israel og palestinske Hamas 7. oktober. Det er nesten tre ganger så mange som i hele 2022.  – Et Frankrike der våre jødiske medborgere er redde er ikke Frankrike, skriver Macron i et innlegg i avisen Le Parisien søndag.  Frankrike er hjem for flere jøder enn noe annet europeisk land, men har også en stor muslimsk befolkning. Når konfliktnivået øker i Midtøsten, fører det derfor også til konflikt, protester og sammenstøt i Frankrike. Drept i Hamas-angrep 40 franske statsborgere var blant de 1200 som ble drept i Hamas-angrepet mot Israel 7. oktober, og åtte andre er fortsatt savnet eller blir holdt som gisler i Gaza.  Minst 241 sivile og soldater holdes som gisler av Hamas. Fem er satt fri. Macron har fordømt angrepet på det sterkeste, men han er også kritisk til Israels massive bombing av Gazastripen som nå er inne i sin femte uke.  Må slutte  Israel må slutte å drepe babyer og kvinner i Gaza, sa han i et intervju med BBC fredag. Den franske presidenten understreket at han anerkjenner Israels rett til å forsvare seg, men sa at det verden nå er vitne til på Gazastripen ikke lar seg rettferdiggjøre.  – Vi ber dem om å stanse denne bombingen, sa han i intervjuet.  Frankrike har i stor grad lagt ned forbud mot demonstrasjoner i protest mot Israels bombing og til støtte for palestinerne, men i flere franske byer har demonstranter trosset dette forbudet.

Summary: Franske president Macron ber folk stå opp mot økende antisemittisme. En stor demonstrasjon ble holdt i Paris, til tross for uenigheter om hvilke politiske partier som skulle delta.

Summary: Det har vært over 1200 antisemittiske handlinger i Frankrike siden konflikten mellom Israel og Hamas startet. Dette er nesten tre ganger så mange som i hele 2022.

Summary: Macron sier at Israel må stoppe drap på sivile i Gaza. Han er også kritisk til deres bombing av Gazastripen. Frankrike har forbudt demonstrasjoner i protest mot Israels handlinger, men mange har ignorert forbudet.


Gunilla Perssons advokat slår tillbaka mot Kronofogden: ”De vill göra reality”

Kronofogden kommer att sälja Gunilla Perssons beslagtagna saker på auktion och uppger att det totala värdet är runt 100 000 kronor.  Samtidigt är Hollywoodfruns advokat Mark Safaryan kritisk till myndighetens tillvägagångssätt och kallar agerandet för ”rättsvidrigt”.  – Det handlade om att göra någon slags reality, säger han. Gunilla Persson, 65, gjorde på lördagskvällen succé i Melodifestivalen där hon tog sig till finalkval efter att ha slutat på fjärdeplats med låten ”I won't shake (La la Gunilla)” i Växjö.  Efter programmet festades det natten lång, men glädjen blev kort. Strax efter klockan åtta på söndagsmorgonen knackade det på Perssons hotellrumsdörr och på andra sidan stod två personer från Kronofogden redo att utmäta artistens tillgångar.  Bakgrunden till tillslaget är Gunilla Perssons skuld hos Kronofogden på nära 640 000 kronor. Med sig tog man ett par Chanelskor, smycken, väskor, kavajer och en klänning. – Vi bedömer att det som är utmätt här har ett värde på ungefär 100 000 kronor, säger Johannes Paulson på Kronofogden till Aftonbladet.   Gunilla Perssons advokat Mark Safaryan säger sig tro att Kronofogden var ute efter ett halsband värt 260 000 kronor och att smyckena som utmättes var värda betydligt mindre.  Advokaten: ”Handlade om att göra någon slags reality” Safaryan är också kritisk till Kronofogdens tillvägagångssätt som han upplevde som dramatiserande och rättsvidrigt.  – Vi menar att Kronofogdens påhälsning, det handlade om att göra någon slags reality, säger han.  Mark Safaryan misstänker dessutom att Kronofogden hade kontaktat en fotograf med anledning av tillslaget.  – Gunillas säkerhetsansvarige hade observerat en fotograf vid foajén kl 08:00 innan jag ringdes till hennes rum. Medans vi hade mötet med fogden skrevs det artiklar och myndighetspersoner kommenterade flitigt händelsen om ”tillslaget” i media, detta är rättsvidrigt! Kronofogden ville sannolikt dramatisera händelsen. Det är en slutsats vi drar, vi kan misstänka att det var så det var, säger han. Johannes Paulsson känner inte till att någon fotograf varit på plats vid tillslaget. – Vi har inte bokat någon fotograf, vi har velat göra detta så diskret som möjligt, säger han. Mark Safaryan förklarar vidare att Gunilla Persson hanterade situationen med ro samtidigt som hon tyckte att det var jobbigt.  – Hon tyckte att det var obehagligt att ha dem där för länge och bad dem att lämna efter att kaffet tog slut.  Även Johannes Paulson bekräftar att mötet gick till under sansade förhållanden.  – Det var ett lugnt samtal från båda håll, det blev bra, säger Johannes Paulson som förklarar att han är mycket nöjd med utfallet.  Kronofogden: ”Vi är nöjda med utfallet”  På frågan om varför tillslaget fick äga rum just på artisthotellet efter Melodifestivalen svarar han att det var en noga övervägd bedömning man gjort i förväg. – Vi agerar där vi har största möjlighet att få ett bra utfall, säger Johannes Paulson.  – Vi bedömde att det här var det smidigaste sättet att göra det här på med minst uppmärksamhet så att det inte skulle bli så mycket liv i kring det hela.  Melodifestivalens projektledare Anders Wistbacka vill inte kommentera händelsen närmre. I ett sms till Aftonbladet skriver han: ”Artisternas privatliv är någonting som vi inte vill kommentera utan vi hänvisar till artisten.”

Summary: Tillgångar från Gunilla Perssons värda runt 100 000 kronor beslagtogs av Kronofogden för att återbetala hennes skuld på nära 640 0000 kronor

Summary: Perssons advokat Mark Safaryan kritiserar Kronofogden och misstänker att de hade kontaktat en fotograf för att dra till sig mediauppmärksamhet

Summary: Johannes Paulsson på Kronofogden nekar till påståendet och säger att de ville hantera situationen diskret


En före detta landslagsstjärna i en stor sport står åtalad för narkotikasmuggling och narkotikabrott. Nu får han sparken från den ledarroll han har i sin nuvarande klubb. – Han förstod läget och självklart är det tråkigt för oss, säger en ansvarig i klubben han representerar. Efter att ha kallat till styrelsemöte under torsdagsmorgonen valde den klubb, där den före detta landslagsspelaren i dag har en ledarroll att, att sparka honom. – Styrelsen tog ett beslut att klubben bryter kontraktet med honom med omedelbar verkan. Vi har nolltolerans när det gäller droger och dopning. Det är våra värdegrunder och det tillåter vi inte. Det står i kontrakten, säger en ansvarig i klubben. Vad sa mannen i fråga när ni gav honom beskedet? – Han förstod läget och självklart är det tråkigt för oss. Han är vän till många här. När man får veta sånt här, det är jobbigt. Nekar till brott Det var i mars tidigare i år som en försändelse, som vägde runt ett kilo, med cannabisgodis och andra cannabisprodukter beslagstogs av Tullverket i Malmö.  Paketet var beställt av den före detta landslagsspelaren. I samband med beslaget genomfördes sedan en husrannsakan i hans bostad, där bland annart cannabisgodis påträffades. Den åtalade medger innehavet i bostaden men nekar till brott gällande gärningarna.

Summary:
En före detta landslagsstjärna har åtalats för narkotikasmuggling.
Nu har han sparkades från sin ledarroll i klubben.

Summary: Händelsen låg till grund för ett extrainsatt styrelsemöte där beslutet om uppsägning togs, då klubben har nolltolerans för droger.

Summary: Den åtalade medger att han haft cannabisprodukter i sitt hem, men nekar till brott.


Nahel har begravts – nu krävs ansvar: ”De brände allt”

17-årige Nahel har begravts under lugna former. Nu kallar president Macron efter ansvar – hos både demonstranter och online-aktörer. – Sociala medier har spelat en signifikant roll i det som hänt de senaste dagarna, säger han. Kistan med den ihjälskjutne 17-åringen Nahel bars ut från moskén i Nanterre vid strax efter 15 på lördagseftermiddagen. Långt ifrån alla som var där fick plats i byggnaden. Hundratals hade lagt ut sina kläder på gatan för att be. Likvagnen på väg mot begravningen vid Mont-Valérien eskorterades av tusentals människor. Samställiga uppgifter gör gällande att begravningen gick lugnt och fredligt till. Det kan man dock inte säga om natten dessförinnan. 2560 bränder Siffrorna på förödelsen talar sitt tydliga språk: 1 350 fordon förstördes. 2 560 bränder rapporterades. 266 byggnader sattes i brand eller skadades. Av dem 26 stadshus och 24 skolor. 45 000 poliser hade satts in. Över 1 300 personer greps.  Detta enligt inrikesdepartementet, rapporterar franska tidningen Les Echos. Våldet spred sig även till grannlandet Belgien, med över 100 gripna i Bryssel efter ”kaosscener”, enligt BBC. Macron kvar i landet Oroligheterna fortsatte på lördagskvällen. Klockan 03.30 meddelade landets inrikesdepartement att 486 personer gripits i Frankrike under kvällen och natten – varav 194 i Paris, skriver Le Figaro. Trots det twittrade inrikesminister Gérald Darmanin att det varit en "lugnare natt tack vare polisens beslutsamma agerande". I Paris har Champs-Élysées blivit en ”no-go zone” för protestanter. Istället vaktas platsen av tungt utrustad polis. Frankrikes president Emmanuel Macron – som tidigare i veckan kritiserades för att ha gått på en Elton John-konsert samtidigt som upploppen skedde – har ställt in sitt statsbesök till Tyskland. ”Givet situationen har presidenten indikerat att han vill stanna i Frankrike de nästkommande dagarna”, står det i ett pressmeddelande. Sociala mediers roll Macron talade på fredagen om att våldsverkare i Frankrike organiserar sig med hjälp av sociala medier. Samtidigt sporras de av varandra och i princip tävlar i vem som kan vara värst. – Sociala medier har spelat en signifikant roll i det som hänt de senaste dagarna, sa han i ett tv-sänt tal, rapporterar Reuters.  Samtidigt menar han att många efterliknar vad de ser på klippen som sprids och verkar ”tappa greppet om vad som är verkligt”. Den franska staten har också bett sociala media-aktörer, såsom Tiktok och Snapshat, att ta bort de mest känsliga materialet. Samtidigt uppmuntras de att hjälpa till med identifieringen av ”de som använder sociala nätverk för att uppmuntra till våld och oordning”. ”Då hade upploppen tagit slut” I Epeule-distriktet i Roubaix, norra Frankrike, råder det nu utegångsförbud för minderåriga efter tio på kvällen. Precis som på många andra platser i landet. Där pratar Adil, 30, med Le Monde om fredagen. – De brände allting. De kommer inte att komma tillbaka. Precis som Macron är han inne på att de ofta unga demonstranterna triggas av varandra på online. – De gör det som en sport. Det är en tävling på de här nätverken. Imorgon, om vi hade kapat internet, hade upploppen tagit slut, säger han.

Summary: Efter omfattande upplopp i Frankrike följde en lugn begravning för den 17-åriga Nahel, som dödades av polis. Under upploppen rapporteras 1350 fordon förstörda, 2560 bränder och över 1300 gripanden. Våldet spred sig till Belgien där över 100 personer greps.

Summary: Landets president, Emmanuel Macron, har pekat ut sociala medier som en viktig faktor i oroligheterna. Han menar att våldsverkarna organiserar sig där och sporrar varandra. Franska staten har bett sociala nätverk som TikTok och Snapchat att ta bort känsligt material och hjälpa till med identifiering av personer som uppmuntrar till våld.

Summary: Macron har ställt in sitt planerade statsbesök till Tyskland för att istället ägna sig åt situationen i landet. Upploppen har även orsakat utegångsförbud för minderåriga i vissa distrikt.


Det som kan berge Hunter Biden: Fyll på 1700-tallet og en kvinnemishandler i Texas

WASHINGTON D.C. (Aftenposten): En kommende rettssak mot Hunter Biden kan få politiske følger for USAs våpenlover. Saken snur opp ned på politikken. Den 12. oktober 2018 gikk Hunter Biden inn på StarQuest Shooters & Survival Supply i Delaware. Der kjøpte han en revolver av typen Colt Cobra 38SPL.  11 dager senere fant Hallie Biden den. Hun er enke etter Hunters bror, og de to var sammen da. Hun fryktet at Hunter, som brukte ulovlige rusmidler, ville skyte seg selv. Hallie pakket Colten inn i en svart plastpose. Den kastet hun i en søppelbøtte ved en butikk.  Ble straffesak Siden den gang er Hunter Biden blitt rusfri, og hans far har flyttet inn i Det hvite hus. Navnet hans er nærmest blitt et skjellsord på USAs høyreside, og skandalene fra årene med rus har piplet frem. Ikke minst har han selv brettet ut fornedrelsen i sin biografi. Nå har episoden fra 2018 blitt en straffesak. En spesialaktor, som opprinnelig var utnevnt av Donald Trump, er den som har etterforsket Biden.  I første omgang lot han Hunter Biden få en avtale: Han skulle tilstå skattefusk. Til gjengjeld skulle han slippe straff i våpensaken. Dette utløste ramaskrik. Dommeren sa også nei. Nå er Hunter Biden i stedet tiltalt på tre punkter for våpenet: Dette er hans forsvar Biden vil etter alt å dømme erklære seg ikke skyldig. Det er likevel ikke tvil om at han kjøpte våpenet. Det er heller ikke tvil om at han på den tiden pleide å ruse seg.  Advokatene hans har derfor antydet dette som forsvar: Regelen om at narkobrukere ikke kan ha våpen, er i strid med grunnloven. Politisk kan dette bli en pikant sak der politiske forventninger snus på hodet. Den tiltaltes far, Joe Biden, vil nemlig stramme inn reglene om våpen i USA. Regelen om å forby brukere av ulovlige rusmidler å kjøpe og ha våpen er en del av dette.  Bidens regjering har derfor sterkt støttet regelen i flere rettssaker. Den er satt under press etter en sak i USAs høyesterett i fjor. Da fastslo dommerne at man ikke bare har rett til å eie våpen for selvforsvar. Man har også rett til å bære våpen. Her forklarer kommentator Christina Pletten hva kontroversene handler om: Satte en ny standard Men dommen sa også noe mer. Dommer Clarence Thomas satte en ny standard for å vurdere om våpenlover er i tråd med USAs grunnlov: Finnes det sammenlignbare regler historisk, for eksempel fra den tiden da grunnlovsfedrene levde?  Dette har lavere domstoler merket seg. I en ankesak nylig ble en person frifunnet for ulovlig besittelse av våpen selv om han innrømmet å bruke marihuana ca. 14 dager i måneden. Aktor prøvde forgjeves å vise til et forbud fra 1656 mot skyting og drikking i kolonien Virginia. Staten forsøkte også å peke på en New York-lov fra 1771 mot skyting mellom 31. desember og 2. januar.  Dommeren avviste dette som altfor tynt: Ingen av de lovene handlet om å forby folk å ha våpen. Han påpekte at Virginia-loven handlet om å spare på krutt og unngå falsk alarm om indianerangrep. New York-loven var mer å regne som et slags fyrverkeriforbud. Farens motstandere som allierte Hvis Hunter Biden og hans forsvarere har suksess i sin sak, kan de dermed være med på å velte farens politiske mål om strengere våpenlover. På den andre siden står USAs høyreside, som misliker de fleste innskrenkninger om våpen. Dermed kan Hunter Biden plutselig ha farens politiske fiender som sine litt motvillige allierte i kampen for å bli frikjent. Samtidig verserer en annen prinsipiell sak for USAs høyesterett. Problemet grenser til Hunter Bidens sak og kan få følger for den.  Banket kjæresten I saken USA v. Rahimi ble en mann i Texas straffet fordi han hadde våpen. I 2019 hadde han slått ned kjæresten sin på en parkeringsplass. Deretter halte han henne i bilen hvor hun dunket hodet i dashbordet. Senere ringte han og sa han ville skyte henne om hun sladret til noen. Zackey Rahimi ble ilagt besøksforbud. Der ble det også lagt ned forbud mot at han kunne ha våpen. Det overholdt han ikke.  Et år senere var Rahimi mistenkt i en sak, og politiet ransaket hjemmet hans. De fant en pistol, en rifle og ammunisjon. Han tilsto og ble straffet. Etter høyesteretts dom om våpen i New York, ble han derimot senere frikjent i en anke. I november skal Rahimis sak opp for landets øverste dommere.  Må møte i retten neste uke Da kan prinsippet om hvilke våpenregler som er ugyldige, bli utvidet og befestet. I så fall kan det være godt nytt for Hunter Biden. Biden skal for øvrig fremstilles for en domstol i Delaware på tirsdag. Han forsøkte å få delta i rettsmøtet via video fra California, men dommeren sa nei. Han risikerer også fortsatt tiltale for skattejuks. I tillegg til sakene i rettsvesenet er det igangsatt egne granskninger i USAs kongress av Hunter Bidens forretningsvirksomhet. Det siste er en granskning med med mål om å stille president Joe Biden for riksrett. Der er den første høringen ventet i neste uke.

Summary: Hunter Biden kjøpte en revolver mens han brukte ulovlige rusmidler og løy om rusbruken på et skjema.

Summary: Tirsdag må han møte i retten tiltalt for disse forholdene. Det er ventet at han vil erklære seg ikke skyldig.

Summary: Bidens advokater antyder at regelen om at narkobrukere ikke kan ha våpen, er i strid med grunnloven. Dette kan få følger for president Bidens mål om strengere våpenlover.


Tidenes bunnmåling for Ap: 10 prosent i Kristiansand

KRISTIANSAND (VG) Tro er viktig på Sørlandet. Og et Ap på ti prosent er nesten ikke til å tro, mener Thore Gaard Olaussen i Respons analyse om sin egen partimåling i Kristiansand fem dager før valget. – Men jeg må jo tro på en måling som jeg selv har laget, legger Olaussen til. Målingen, som er gjort av Respons Analyse for VG og Fædrelandsvennen, viser definitivt at Arbeiderpartiet - som har hatt ordføreren i Kristiansand i denne valgperioden, er i nærmest fritt fall.  Ved siste kommunevalg i 2019  kapret partiet 18 prosent av stemmene. Og i stortingsvalget 2021 - steg den røde Ap-søylen til 22,5 prosent. Mangeårig ordfører, Jan Oddvar Skisland (Ap) er nærmest målløs:  – Dette var overraskende lavt. Jeg kan ikke huske at vi har vært målt så lavt i Kristiansand, sier Skisland med lav stemme.  Den avtroppende ordføreren vil ikke si mer. Han overlater til Aps nye ordførerkandidat Kenneth Mørk å komme med ytterligere kommentarer. Mørk ser heller ikke lyst på ti-tallet. – Ti prosent!? Det er et voldsomt tall. Det må jeg kunne betegne som krise, innleder Mørk. – Årsaker til krisen? – Det er så mye. Vi skal være forsiktig med å peke på alle andre. Vi har hatt en turbulent periode i Kristiansand-politikken. Høyre har lyktes i omtale styringen av byen som et kaos, sier Kenneth Mørk. – Det har vel vært kaotisk? – Til tider har det vært kaotisk. Men det har ikke vært fire år med kaos. Når vi sitter med ordføreren - får vi gjerne ansvaret selv for ting vi ikke rår over, svarer Mørk. Kaotiske tilstander Han sikter til at bystyret i byen har fungert uten noen klar flertallsblokk. Det skjedde etter at protestpartiet Norgesdemokratene og Vidar Kleppe marsjerte inn i bystyret - og senere sprakk etter 13 prosents oppslutning i 2019. De får stusslige 0.3 prosent oppslutning på denne målingen.  Mørk peker også på kommunesammenslåingen med Søgne og Songdalen - som mange har pekt på som ulykksalig for Ap. I tillegg tror Mørk heller ikke skandalene rundt habilitets-sakene til flere statsråder har virket særlig positivt inn på Aps oppslutning. Thore Gaard Olaussen i Respons Analyse mener partimålingen fra sørlandsbyen peker seg ut på flere måter. – Dette var voldsomme greier. Kan ikke huske at Ap i Kristiansand har blitt målt så lavt. Det er også nytt i forhold til tidligere målinger at partier som Kleppe-lista, Pensjonistpartiet, Industri og næringspartiet samt Venstre, MDG, og SV oppnår 4 til 7 prosents oppslutning i målingen, sier Olaussen. Han mener målingen viser prov på at Kristiansand er «fragmenteringens høyborg». – Det er en veldig oppsplittet partiflora. Det har betydning for oppslutningen blant de tradisjonelt to store partiene Ap og Høyre. Høyre må jo også tåle en tilbakegang i denne målingen, minner partimåler Olaussen om. I kampen om å få ordføreren og flertallsblokken - ligger den blå siden best an. Høyre, KrF, Frp, Venstre får 29 av 57 mandater - med Pensjonistpartiet og Kleppelisten som mulige støttepartier med til sammen 7 mandater.  Vidar Kleppe ble i denne valgperioden ekskludert fra Norgesdemokratene, som han selv startet. Han er fornøyd med å se fem-tallet for Kleppelista på VGs siste måling. – Vi samlet inn 1100 underskrifter i mars, og er godt i gang. 5 prosent er veldig gledelig, sier Kleppe til VG. Han fyller 60 år 16. september - og satser på at valget fem dager før gir Kleppelista et enda større oppsving på selve valgdagen. – Blir det mer kaos med deg i bystyret? – De fleste har tatt lærdom av denne siste perioden. Også jeg, erkjenner Kleppe. KrFs ordførerkandidat Charlotte Beckmann Finnestad, synes det er stas å være større enn Ap. – Ja, det er det. Vi er et godt lag. Men dette er jo tross alt bare en måling, sier hun. Listetoppen mener 11 prosent er «kjempeflott for oss i KrF». –  Vi tar med oss alle gode målinger inn i valgkampinnspurten. Vi er partiet som jobber med utenforskap, sier Beckmann Finnestad til VG.

Summary: En ny meningsmåling utført av Respons analyse viser at Arbeiderpartiet (Ap) i Kristiansand er i dramatisk fall før kommende valg, med 10 prosents oppslutning.

Summary: Ved sist kommunevalg i 2019 fikk de 18 prosent av stemmene, mens under stortingsvalget i 2021 fikk de 22,5 prosent av stemmene.

Summary: Ordfører Jan Oddvar Skisland (Ap) uttrykker overraskelse og skuffelse ved det lave tallet.

Summary: Ap's nye ordførerkandidat, Kenneth Mørk, kaller situasjonen en krise.

Summary: Mørk forklarer den rekordlave oppslutningen med blant annet en turbulent periode i styringen av byen.

Summary: Thore Gaard Olaussen i Respons analyse framhever målingens avsløring av en oppsplittet «partiflora» i Kristiansand, hvor tradisjonelt store partier som Ap og Høyre opplever redusert oppslutning.

Summary: De borgerlige partiene står sterkest i kampen om flertallet og ordføreren, ifølge målingen.


Her har byen fått ny storstue til 185 millioner – 60 år etter den forrige

– En del av det heftigste, største og beste idrettsområdet i landet, konkluderer ordføreren. – Dette har blitt et praktanlegg som gjør at idretten kan vokse til nye høyder i kommunen vår, sier en entusiastisk snorklipper og Time-ordfører Andreas Vollsund (H). Fredag kunne han sammen med blant andre fylkesordfører Ole Ueland (H) og håndballtrener Thorir Hergeirsson åpne den nye storhallen på Bryne.  Det nye anlegget består blant annet av to håndballbaner og rom for en rekke idretter.  90 ribbevegger er det også funnet plass til.  – Storstova på Jæren har vært et begrep siden kulturhuset på Bryne åpnet for 60 år siden. Nå får også idretten på Jæren en skikkelig storstue, sier en fornøyd Time-ordfører.  Elevene er fornøyde Før den offisielle åpningen klokka 13 hadde elever fra Bryne vgs. kroppsøvingstime i hallen.  – Det er en veldig gild og fin hall med mye bra utstyr. En stor oppgradering fra Brynehallen som vi brukte før, sier elevene Kine Byberg og Matilde Orstad, som går første året på studiespesialisering.  Litt historikk Veien fram mot den nye dobbelthallen har vært både lang og kronglete. Opprinnelig ønsket Bryne FK å bygge en ny storhall på Bryne stadion, med innendørs fotballbane, to håndballbaner, treningsstudio og kontorlokaler.  Disse planene gikk over mange runder i flere år, og i 2019 valgte Time-politikerne til slutt å si nei til å støtte Brynes hallplaner, da det ble for kostbart.  I stedet gikk kommunen i gang med sitt eget prosjekt. Plass til 1500 tilskuere To år etter første spadestikk står nå den nye lekegrinda for store og små idrettsutøvere klar. Hallen er bygget på tomta til gamle Time vgs.  Prislappen endte på rundt 185 millioner kroner.  Jobbet med planene i nesten ti år Fylkeskommunen blir leietaker i storhallen, slik at de 1700 elevene ved Bryne vidaregåande skule får et fullverdig kroppsøving- og idrettstilbud. Klaus Beschel er avdelingsleder for idrettsfag på Bryne vgs. Han har vært involvert i arbeidet med ny hall siden den nye skolen sto klar i 2015.  – Vi har vært gjennom mange runder, med mange ulike løsninger. Men resultatet har blitt fantastisk, sier Beschel, som legger til hallen gir en enklere hverdag for lærerne og et betydelig bedre tilbud til elevene.  Samlingspunkt for ungdom Hallen blir hjemmebane for Bryne håndballklubb, men på sikt kan flere idretter rykke inn i bygget.  – Hallen vil selvsagt gi håndballen et stort løft, men den vil også være viktig for hele idretten. Jeg håper at grener som volleyball, basketball, innebandy og badminton vil vokse nå som vi har fått bedre fasiliteter. I tillegg kan hallen bli et sosialt samlingspunkt for idrettsungdom fra hele kommunen, sier leder i Time idrettsråd, Gunn Djønne Berland. Bruksarealet er på 5000 kvadratmeter, og hallen er 90 meter lang. For å unngå unødig sjenanse for naboene er spilleflatene senket en hel etasje ned i bakken. Dermed ruver hallen langt mindre i terrenget.  Publikumskapasiteten er på 1500 tilskuere.  Bryne storhall er første anlegg ut i etableringen av det som skal bli Jærens nye idrettscampus. – Det har aldri før vært en større satsing på idrett på Bryne, slår ordfører Andreas Vollsund fast. Han legger til: – Dette blir det heftigste, største og beste idrettsområdet i landet! Kunne blitt oppkalt etter Pøbel Det offisielle navnet på den nye idrettsarenaen er Bryne storhall, et navn som ikke ble vedtatt uten debatt.  Da navnespørsmålet var ute på høring i 2022, lanserte håndballklubben forslaget «Pøbelhallen», etter den kjente gatekunstneren fra Time.  Kunstneren bak «The Lovers» og det gigantiske veggmaleriet av Erling Braut Haaland, hadde verkstedet sitt i en av bygningene som ble revet for å gi plass til storhallen.  Navnet ble imidlertid vraket av politikerne sammen med andre forslag som «Rossalandshallen», «Bryne Arena» og «Jæren Arena».  For tilreisende lag som skal møte ulike Bryne-lag til kamp, gjelder det å være obs på kampsted. Nå har byen flere haller med navn som fort kan forveksles: Bryne storhall, Brynehallen, Jærhallen og Timehallen.

Summary: Den nye storhallen på Bryne, med plass til 1500 tilskuere, ble åpnet fredag.

Summary: Hallen, som kostet rundt 185 millioner kroner å bygge, har to håndballbaner og rom for flere idretter, og skal brukes på dagtid av Bryne vgs.

Summary: Bryne storhall er første del av et større idrettsområde som også skal inkludere en ny fotballbane og en ny svømmehall.

Summary: Det offisielle navnet, Bryne storhall, ble valgt etter en debatt der alternative navn som "Pøbelhallen", "Rossalandshallen", "Bryne Arena" og "Jæren Arena" ble vurdert.