Dødsbrann-vitne i Porsgrunn døde – etterforsker sammenheng

Tre menn var til stede da en kvinne i 20-årene skal ha blitt drept i Porsgrunn i fjor. En av dem er nå drapssiktet, en annen er død.  Sistnevnte etterforskes som et mistenkelig dødsfall. Mannen som er i 50-årene omkom i juli i år.  Det bekrefter politiinspektør Odd Skei Kostveit ovenfor VG.  Mannen som er siktet for drapet på kvinnen, er også vitne i saken om det mistenkelige dødsfallet.  Politiet sier de etterforsker om det er sammenheng i sakene.  Kvinnen døde av brannskader. Politiet tror hun ble dynker med brannbar væske og tent på, skriver NTB.  Ingen siktet Mannen i 50-årene, som var hadde status som vitne i saken, ble i sommer funnet død i en bolig i byen. Politiet etterforsker fremdeles dødsfallet som mistenkelig. Ingen er siktet i saken.  I denne saken har den drapssiktede mannen status som vitne.  Avisen Varden omtalte saken først.  Foreløpig er ingen siktet i saken fra i sommer. Nå undersøker politiet om det er noen sammenheng mellom dødsfallet og drapssiktelsen.  – Det er relevant å se på saken i lys av siktelsen, fordi han som døde i sommer nå er vitne i det som har blitt en drapssak, sier politiinspektør Odd Skei Kostveit til VG.  – Hvorfor har drapssiktede status som vitne i saken om det mistenkelige dødsfallet? – Det kan jeg ikke kommentere, sier Kostveit.  Mannen i 50-årene ble funnet død i sitt eget hjem. Der bodde han periodevis sammen med den nå drapssiktede mannen, opplyser Kostveit. Obduksjonsrapporten av mannen er fremdeles ikke klar og Kostveit vil ikke si noe om de foreløpige rapportene.  Kostveit vil ikke kommentere om mannen hadde noen form for skader, og begrunner det med at omstendighetene rundt hans død kan være relevant i forbindelse med drapssaken av kvinnen.  – Hvilke konsekvenser får det for drapssaken at et av vitnene er døde? – Det får den naturlige konsekvens at han ikke kan avhøres nå, men han er avhørt tidligere.  Tidligere dømt Mandag ble mannen siktet for drap på kjæresten, kvinnen i 20-årene. Politiet mener han med vilje påførte skadene som medførte at kvinnen døde. Siktede nekter straffskyld. Han blir fremstilt for varetektsfengsling i Telemark tingrett onsdag klokken 10. – Han erkjenner ikke skyld og vil be om å bli løslatt, sier mannens  forsvarer, advokat Espen Refstie, til VG. Politiet vil be om at mannen varetektsfengsles i fire uker, begrunnet med sterk gjentagelsesfare. Mannen er flere ganger dømt for voldskriminalitet, blant annet for mishandling av en tidligere samboer. – Jeg flyttet fra Porsgrunn på grunn av ham. Jeg har vært redd for ham. Redd hele tiden, har kvinnen sagt til VG tidligere.

Summary: Tre menn var til stede da en kvinne i 20-årene ble drept i Porsgrunn i fjor.

Summary: En av mennene, som er i 50-årene, døde i juli i år. Dødsfallet etterforskes som mistenkelig.

Summary: Mannen som er siktet for drapet på kvinnen er også vitne i saken om det mistenkelige dødsfallet.

Summary: Ingen er per nå siktet i saken om den mistenkelig døde mannen i 50-årene.

Summary: Politiet undersøker om det er noen sammenheng mellom de to sakene.


«Barbie»-selskap refses for reaksjon på atombombe-spøk

Filmselskapet bak «Barbie», amerikanske Warner Bros. Pictures, legger seg nå langflat og unnskylder seg overfor sitt japanske datterselskap for reaksjonen på et forsøksvis spøkefullt «meme» som gikk viralt. Memet er postet på den amerikanske Twitter-kontoen - eller X/Twitter-kontoen til et amerikansk filmnettsted. Det har fått navnet Barbenheimer og består av en poster som kobler sammen sommerens to største filmer, «Barbie» og Universals «Oppenheimer», som i USA hadde premiere på samme dag, den 21. juli. Posteren viser «Barbie»s Margot Robbie som sitter på skulderen til Cillian Murphys Oppenheimer-karakter foran en voldsom atomsky. I en melding under posteren har «Barbie»-filmens offisielle X/Twitter-konto postet teksten; «Det kommer til å bli en sommer å huske» med både kysse- og hjerteemoji. Det er Variety som først omtalte saken. Variety er raske med å minne om at Robert Oppenheimer regnes som atombombens far, og at anslagsvis 250.000 mennesker døde i 1945 da USA slapp to bomber over de japanske byene Hiroshima og Nagasaki. Barbenheimer-memet gikk fort viralt, men det positive svaret fra «Barbie»-filmen og amerikanske Warner Bros. Pictures provoserte frem en skarp reaksjon hos den japanske avdelingen av filmselskapet. «Vi anser det som ekstremt beklagelig at den offisielle kontoen til «Barbie»-filmens hovedkontor reagerte på den sosiale medie-postingen fra Barbenheimer-fans», skrev japanske Warner Bros. Pictures i en uttalelse og beklaget samtidig overfor alle som var blitt fornærmet av «den hensynsløse reaksjonen», samtidig som de ba sitt amerikanske moderselskap om å ta «nødvendige skritt». Svaret fra Warner Bros. kom tirsdag i form av en e-post til Variety. «Warner Brothers beklager sitt ufølsomme engasjement på sosiale medier nylig. Studioet tilbyr en ektefølt unnskyldning», heter det i uttalelsen. Ifølge Variety skal Barbenheimer-skandalen ført til ny debatt rundt masseødeleggelsene som de amerikanske atombombene skapte i 1945, og emneknaggen #NoBarbenheimer har trendet i Japan de siste dagene. Av samme årsak har heller ikke «Oppenheimer» fått premieredato i Japan, mens den – og «Barbie» - i USA sørget for den fjerde beste åpningshelgen i historien da filmene hadde premiere i juli.

Summary: Warner Bros. Pictures, filmselskapet bak «Barbie», har beklaget til sitt japanske datterselskap for kommentaren på en publisering av et meme som knytter sammen de to sommerfilmene «Barbie» og «Oppenheimer».

Summary: Memet, kjent som Barbenheimer, ble postet på den amerikanske Twitter-kontoen for et filmnettsted, og viste «Barbie»s Margot Robbie sittende på skulderen til Cillian Murphys Oppenheimer-karakter foran en stor atomsky.

Summary: Den japanske avdelingen til Warner Bros. ga uttrykk for sterk misnøye med publiseringen av memet, ettersom Robert Oppenheimer er kjent som atombombens far og atomanvendelsen resulterte i anslagsvis 250.000 dødsfall i Japan i 1945.

Summary: Warner Bros' unnskyldning ble offentliggjort gjennom en e-post til Variety, og beklaget den ufølsomme håndteringen på sosiale medier.

Summary: Hendelsen har ført til ny diskusjon om effektene av de amerikanske atombombene i 1945, og hashtaggen #NoBarbenheimer har trendet i Japan de siste dagene.


Småhusplanen er vedtatt – byggeforbudet fortsetter

Etter mye krangling ble Småhusplanen omsider vedtatt. Men byggeforbudet for 29.000 eiendommer fortsetter på ubestemt tid. 6. april i fjor skrev Aftenposten om forslaget til en ny og strengere Småhusplan. Samtidig ble det innført et midlertidig byggeforbud på ubestemt tid.  Siden har konfliktnivået til dels vært skyhøyt. Ikke minst har byggeforbudet skapt stor frustrasjon hos både huseiere og utbyggere. Men forrige onsdag vedtok omsider bystyret planen. Mange så frem til at forbudet ville bli opphevet.  Arkitekt Nicolay Nicolaysen hadde en kunde som vurderte å kjøpe en tomt. Han sjekket, og fant ut at planen skulle vedtas av bystyret onsdag. – Kjempebra! Vi drar på befaring, sa han til kunden. Så så han tilfeldig i Aftenposten at det ikke var sikkert planen ville tre i kraft likevel. – Siden har det ikke kommet noen informasjon fra kommunen, sier han. På kommunens nettsider har han lett forgjeves.  Må til megling Forklaringen er at NVE ikke er fornøyd med håndteringen av risiko for flom og skred i planen, og tidlig fremmet en såkalt innsigelse. Det betyr at hvis partene ikke blir enige, må departementet avgjøre saken. Ifølge enhetsleder Arne Bergsgard i PBE har kommunen gjort mye for å imøtekomme innsigelsen. 31. mars beskrev de hva de hadde gjort.  26 april svarte NVE at de opprettholdt den. 11. september ba byrådsavdelingen om megling hos Statsforvalteren. Det er ikke berammet noen dato. Når planen kan tre i kraft – og byggeforbudet fjernes – er dermed høyst uklart. Noe som ifølge flere, burde vært kommunisert. – Vedtaket spiller altså ingen rolle. Den informasjonen burde vært ute for lengst, sier Nicolaysen. Han får følge av kollega Caroline Støvring. Hun har jobbet mye med småhusplanen og kjenner prosessen godt. Flere av hennes kunder har ventet lenge – og trodde den nye planen ville tre i kraft nå. – PBE har ikke informert overhodet. Det ville vært enkelt å kommunisere dette til både bransjen og befolkningen, sier hun. Nå er hun mest bekymret for om saken må behandles i departementet. Og at det kan ta lang tid. – Det må de kommunisere, sier hun. Ligger på PBEs nettside Først torsdag ble det lagt ut en post på PBEs nettsider med tittel: Ny småhusplan er ikke rettskraftig enda. – Det tar vanligvis litt tid fra bystyret har fattet vedtak til vi får følge- og vedtaksbrevet tilsendt, skriver enhetsleder Arne Bergsgard i en e-post. Arkitekt Jonas Adolfsen er uansett mest opptatt av når forbudet blir opphevet. I en krevende tid for bransjen blir dette nok en usikkerhet som gjør nye prosjekter enda vanskeligere. – Jeg har hatt flere kunder som sitter på eiendommer, men har villet ventet til planen er vedtatt, sier han. Nå ser han bare frem til en avklaring. Selv om han kunne ønsket planen annerledes. – Nå må vi få komme i gang igjen, sier han. Prioritert sak Men når det kan skje er det ingen som våger å spå. PBEs enhetsleder Bergsgard har følgende svar:  – Vi avventer en videre prosess for avklaring av hvordan flom og skredsikkerhet best ivaretas i planområdet. Men assisterende statsforvalter i Oslo og Viken, Ingvild Aleksandersen understreker at saken er prioritert hos dem. – Partene er spurt om passende dato for megling. Vi håper å finne en i løpet av oktober, sier hun. Men blir de ikke enige går saken altså videre til departementet. Aleksandersen regner med at også de vil prioritere en sak som angår så mange. Det kan være godt nytt for tusenvis av huseiere. Men det gjenstår å se.

Summary: Småhusplanen ble nylig vedtatt i bystyret, men byggeforbudet for 29.000 eiendommer fortsetter.

Summary: Byggeforbudet blir opprettholdt på grunn av NVEs bekymring for flom og skredrisiko.

Summary: Når planen kan tre i kraft – og byggeforbudet fjernes – er dermed høyst uklart. Hvis partene ikke blir enige, må departementet avgjøre saken.


Anders Borg har fattat att industrin finns kvar

Beskedet i tisdags var väntat. Finansminister Elisabeth Svantesson nominerar sin företrädare Anders Borg till ordförandeposten i LKAB. Där efterträder han en annan tidigare finansminister, Göran Persson. Det finns något symboliskt över Borgs resa. Under sin tid som finansminister var det knappast den svenska industrin som stod överst på finansdepartementets arbetslista. Enkla jobb Intresset handlade snarare om ”enkla jobb”. Rut-tjänster och sänkta arbetsgivaravgifter för snabbmatskedjor. Anders Borg kallade näringslivet för ett särintresse och hans chef, Fredrik Reinfeldt åkte till Davos och förklarade att den svenska industrin var ”basically gone”. Det var så moderater resonerade på den tiden. Finansministern missade aldrig ett tillfälle att läxa upp industrin. Under finanskrisen 2008 satt han på händerna medan upp emot 100 000 arbeten försvann i det producerande Sverige. Stått på tillväxt Borg har stått på tillväxt en tid. Redan förra året tog han plats i gruvjättens styrelse. Nu tar han alltså över klubban. Det är inte vilket bolag som helst Borg ska vara med och styra. Gruvorna i Norrbotten har alltid varit en av Sveriges viktigaste naturtillgångar. Malmen levererar miljard efter miljard till ägarna, det svenska folket. I dag är företaget om möjligt ännu viktigare. Tillsammans med SSAB och Vattenfall står man på tröskeln till en unik process för att tillverka stål utan att använda kol. Det är ett genombrott som har betydelse. Globalt står stålindustrin för sju procent av koldioxidutsläppen. I Sverige är siffran ännu högre. Fler mineraler Gruvorna i Kiruna och Malmfälten kan dessutom bli en viktig källa till fler mineraler. Och just mineraler är en av nycklarna för grön teknik, som elbilar eller kraftproduktion från sol eller vind. Inget av det här är okontroversiellt. Delar av den svenska borgerligheten tycker fortfarande att industrin är ”basically gone”, eller att den i vart fall borde vara det. En tankesmedja knuten till Sydsvenska handelskammaren har pumpat ut rapporter med kritik mot LKAB:s planer. Och åsikterna har ekat på borgerliga ledarsidor. Som om alternativet att låta stålindustrin fortsätta att släppa ut koldioxid existerade. En grön omställning är nödvändig, och industrin är en förutsättning för att den ska lyckas. Sverige står just mitt i en industriell nystart och den här gången ska Anders Borg vara med på tåget. Han är välkommen.

Summary: Före detta finansministern Anders Borg har nominerats till ordförandeposten i LKAB av nuvarande finansminister Elisabeth Svantesson, ett drag som markerar ett skifte i Borgs karriär då han tidigare inte och särskilt fokuserade på svenska industrin.

Summary: LKAB är en viktig aktör i Sveriges ekonomi med gruvor i Norrbotten som levererar miljarder till sina ägare, det svenska folket, och spelar stor roll inom grön teknik samt framställning av kol-fritt stål.

Summary: Aftonbladets ledarsida hoppas att Anders Borgs nya uppdrag är ett tecken på att svensk borgerlighet till sist upptäckt att industrin utgör ett fundament för Sverige.


Gatekunst av Moxnes overtar historisk gatehjørne

Listhaug hang der, og ble solgt for en halv million kroner. Nå er det Moxnes sin tur, med englevinger og Boss-briller. – Malingen har bare såvidt tørket. Man er jo nesten mer anonym når man maler bilder på dagen, sier gatekunstneren med psevdonymet Töddel. Han kommer nettopp fra hjørnet i Bergen som er blitt et av Norges mest famøse plasser for gatekunst, etter at kunstneren AFK i 2018 malte en korsfestet Sylvi Listhaug der. Moxnes i Töddels versjon er ikke korsfestet. I stedet er han avbildet med buksa på knærne, englevinger, en truse med kommunistenes hammer og sigd - og selvsagt solbriller.  De franske kommunistenes slagord «Død over kongen» står skrevet på sidene, og under Rødt-lederen hviler en Boss-pose ved siden av en sovende Stalin. – Brillevideoen er noe av det vi kommer til å huske fra 2023. Det er en perfekt sak for haterne: Han er den snille gutten som alltid er på de svakes parti, alltid først ute med pekefingeren hvis andre gjør noe galt, og så blir han tatt for noe sånt. Det elsker haterne, sier Töddel. – Er du en av haterne selv? – Det håper jeg virkelig ikke. Jeg antar at Moxnes kanskje føler at jeg henger ham ut, men dette er bare min kommentar til det som er skjedd. Det er en billedlig kommentar til en hendelse som nesten er monumental i sin enkelhet. Uken etter at brilletyveriet til Moxnes ble kjent, var det flere som tok til orde for at saken fikk for mye dekning. Tidligere RV-leder Aslak Sira Myhre, nåværende nasjonalbibliotekar, skrev at «pressens kollektive blodhunger går over styr». Moxnes selv ble sykmeldt. Töddel er ikke bekymret for at han bidrar til at saken får fornyet oppmerksomhet. – I så fall er det jo bare stas. Men det er kanskje på tide, når stormen har lagt seg, at det er lurt å gå i seg selv.  Det er drøyt tre år siden gatekunstneren AFK malte en korsfestet Sylvi Listhaug på den samme veggen. VGs kunstanmelder Lars Elton ga kunstverket terningkast tre. – Intensjonen er god, men formålet drukner i effektene, sa Elton da. Senere ble Listhaug-bildet malt over, før det ble hentet fram igjen og så solgt for en halv million kroner. – Dette hjørnet er gatekunstens hellige gral. Det er første gang jeg har våget å lage noe her. Men jeg liker godt å lage politisk kunst. Det er min hobby og midtlivskrise, sier Töddel. – Tror du dette bildet også vil bli solgt for en halv million?  – Jeg gjør ikke dette for penger. Når jeg går fra bildet, er det gatens. Da lever det sitt eget liv. VG har vært i kontakt med Frps mediesjef Kjetil Løset, som oppgir at Sylvi Listhaug foreløpig ikke har en kommentar. Elendig som kunstverk  – Dette bildet av Moxnes var elendig som kunstverk synes jeg. Helt elendig. Det sier kunstveteranen Rolf Groven. Han er kjent for sine samfunnskritiske kunstverk, og er blant annet utstilt på Nasjonalmuseet.  Han mener verket på gatehjørnet er dårlig utført.  – Som politisk uttrykk er det uklart. Du får ikke noe godt inntrykk av saken.  På spørsmål om maleriet kan erstatte hans eget maleri «Gi han ei framtid» hos Nasjonalmuseet svarer han: – Nei, der jeg føler meg ganske trygg.  For tidlig Leder i Rødt Hordaland, Bridget Penny, sier til VG at hun syns gatekunsten er interessant, men at budskapet fra kunstneren ikke stemmer overens med virkeligheten. – Jeg liker at kunst brukes til å kommentere aktuelle og politiske saker, men jeg er usikker på hvor reell tolkningen er. Det er brutalt og jeg syns han tar litt hardt i. – Det er et veldig sterkt virkemiddel med engelen i hvitt på en svart bakgrunn. «Mort au roi» betyr «død over kongen». Jeg lurer på om kunstneren fullt ut skjønner den språklige betydningen på fransk. Det er brutalt og dramatisk. Fylkeslederen mener gatekunsten av Rødt-lederen kommer for tidlig, siden Bjørnar Moxnes fortsatt er sykmeldt. – Jeg tenker på ham, og håper han er ivaretatt og har det bra tross omstendighetene. Hun mener bildet kan tolkes på flere måter: – Det kan også være en kommentar til lynsjestemningen som har vært fra mediene. Du får litt følelsen av det, siden han er avkledd og henger der. – Vi tror jo ikke at Moxnes er avkledd og død, vi tror jo at han vil gjenoppstå, sier hun med glimt i øyet.

Summary: Gatekunstner Töddel har laget et provoserende portrett av Rødt-leder Bjørnar Moxnes på en kjent vegg i Bergen.

Summary: Portrettet viser Moxnes med buksene nede, englevinger, kommunistisk symbolisert undertøy, Boss-solbriller, og er ledsaget av teksten «Død over kongen».

Summary: Maleriet følger i kjølvannet av et berømt gatekunstverk av en korsfestet Sylvi Listhaug fra 2018.

Summary: Töddel sier bildet er en kunstnerisk kommentar til Moxnes' brilletyveri, en hendelse som han mener ble monumentalt ivrig dekket av pressen.


502 alvorlige ulykker med elsparkesykkel på tre år: – Absurd at det ikke er påbudt med hjelm

Strengere regler for bruk av elsparkesykkel har ikke ført til merkbart færre ulykker. Politi og helsepersonell vil at hjelm skal bli påbudt for alle, og oppfordrer til mindre uvettig kjøring. – Vi har ikke sett noen nedgang i tallene etter at de nye reglene kom, sier Clemens Weber, overlege i nevrokirurgi på Stavanger universitetssjukehus (SUS). – Men så har det jo også blitt mange flere elsparkesykler på veiene, legger han til. Ferske tall Aftenbladet har fått tilgang til viser følgende: I traumemottaket på SUS slår kollegene Clemens Weber, Kenneth Thorsen og Kjell Tjosevik alarm etter den tredje dødsulykken med elsparkesykkel i Sør-Rogaland på bare to år – en mann i 30-årene døde i en ulykke på Tjelta tidlig i mars. Trioen forteller at mange av de alvorlig skadde pasientene som ankommer SUS etter elsparkesykkelulykker, har hode- eller ansiktsskader. – Selv om reglene er skjerpet når det gjelder både promille og hjelmbruk, er det fortsatt like mange av de skadde som er ruspåvirket. Og svært få bruker hjelm, sier Weber. Stor belastning Han og kollegene er urolige for alle skadene. – Belastningen på helsevesenet er like stor som før. En del av pasientene som kommer til traumemottaket, har også ganske høy promille, sier traumekoordinator Kjell Tjosevik. Fra desember 2020 til juni 2022 ble det registrert 25 moderate og alvorlige skader etter elsparkesykkelulykker i traumeregisteret på SUS. Etter at vi fikk nye regler for bruk av elsparkesykkel (se faktaboks) – og fram til 15. desember 2023 – var det 30 slike ulykker. På landsbasis ble 279 av 502 alvorlige ulykker registrert det siste halvannet året før de nye reglene. 223 skjedde etterpå. Bruken av hjelm var omtrent lik, viser ferske tall fra Nasjonalt traumeregister (NTR). I tillegg til de alvorlige ulykkene, er det mange skadde som aldri får behandling på traumemottaket, men som for eksempel oppsøker legevakten. – De kan likevel ha pådratt seg skader som får store konsekvenser, sier Kenneth Thorsen, overlege i gastrokirurgi og medisinsk ansvarlig for traumeregisteret. – Én av tre som får alvorlige hodeskader mister livet. To av tre vil ikke kunne leve som før. Veldig få kommer tilbake til et normalt liv etter en alvorlig hodeskade, sier Weber. Ønsker påbud Nå krever fagfolkene på SUS enda strengere regler. En rapport fra Statens vegvesen viser nemlig at det er ti ganger høyere risiko for å bli skadet på elsparkesykkel enn på en vanlig sykkel. – Det er absurd at påbudet om hjelm bare gjelder barn under 15 år. Elsparkesykkelen ble klassifisert som motorvogn i 2022. Det må selvsagt være påbudt for alle, sier Tjosevik. Også Weber mener det er på høy tid med et påbud. – Vi vet at hjelm reduserer risikoen for alvorlige hjerneskader. Derfor må kravet om hjelm gjelde alle motoriserte kjøretøy. Dagens regelverk er hinsides all fornuft, sier han. Olav Røise, faglig leder for Nasjonalt traumeregister ved Oslo universitetssykehus, mener det ikke finnes noen rasjonelle grunner for ikke å påby hjelm. – Noen argumenterer med at et påbud ikke er mulig å følge opp, og at det derfor ikke er noen grunn til å etablere det, sier Røise. – Men dette handler først og fremst om å gi sterke signaler som i seg selv kan bidra til å øke bruken av hjelm, legger han til. Røise påpeker at vi allerede har mange andre påbud og forbud som i begrenset grad følges opp. – Jeg undrer meg over at ikke flere norske politikere står opp for sikkerhet. Men de frykter kanskje at de skal miste stemmer, sier Røise. Senest mandag 11. mars døde en mann i 30-årene etter en ulykke med elsparkesykkel på Tjelta. Ulykken skjedde på asfaltert vei, og det lå strøsand på asfalten. – Infrastrukturen er ikke den beste for syklister i regionen, bortsett fra sykkelstamveien. Mange steder deler også syklistene plassen med bil- og tungtrafikk, sier Kenneth Thorsen. – Mange kjører på småveier som er mørke på kveldstid. En god del bruker også elsparkesykkel til og fra vorspiel, fest og nachspiel. Da er det fort gjort å treffe et hull eller en fortauskant, sier Kjell Tjosevik. Flere ulykker om våren Politioverbetjent Trond Atle Bjelland ved Stavanger politistasjon er særlig bekymret nå som våren er i anmarsj. – Vi ser allerede på ulykkesstatistikken at flere har begynt å ta elsparkesyklene i bruk etter vinteren. I tillegg til dødsulykken på Tjelta, hadde vi en annen ulykke samme helg hvor føreren havnet på SUS med hodeskader, sier han. Bjelland, som er leder for trafikk- og sjøseksjonen, minner om at elsparkesyklene har små hjul. – Hvis de treffer en kant eller et hull i veien, blir det fort bråstopp. Mange lander med hodet først, uten å klare å ta seg for, sier Bjelland. Han etterlyser bedre vedlikehold av veier og gater, og oppfordrer kommunene til å ta en runde på veiene sine etter vinteren. – Vi ser at det er mye grus, sand og skader etter brøyting. Sammen med dårlig belysning kan antallet elsparkesykkelulykker fort øke framover. Heller ikke politioverbetjenten forstår hvorfor voksne førere av elsparkesykler skal slippe å bruke hjelm. – Det gir ingen mening. På moped og motorsykkel er hjelm en selvfølge. Og når vi ser på skadeomfanget sammenlignet med antall ulykker, skiller elsparkesyklene seg veldig ut, sier Bjelland. Kan koste dyrt Han gjør oppmerksom på at det fra 1. februar i år ble innført nye bøtesatser for promillekjøring med elsparkesykkel (se faktaboks). – Mange vet ikke at det er straffbart å kjøre elsparkesykkel med promille, og at en promille mellom 1,4 og 2,0 faktisk gir 25.000 kroner i forelegg, sier Bjelland. Ifølge ham opplever politiet i dag flere utfordringer knyttet til elsparkesykler enn tidligere. – Det var en økning i antallet registrerte saker med elsparkesykkel i 2023, sammenlignet med årene før. Mange handler om rus, materielle skader og personskade, sier han. På grunn av det høye antallet personskader, ønsker politiet å øke kontrollene av elsparkesykler. – Ser vi folk med dårlig atferd eller kjøremønster på elsparkesykkel, nøler vi ikke med å stoppe dem, sier Bjelland.

Summary: De nye reglene for bruk av elsparkesykkel har ikke redusert antallet alvorlige ulykker i Norge merkbart etter at de ble innført i juni 2022.

Summary: Leger ved Stavanger universitetssjukehus (SUS) krever enda strengere regler, inkludert hjelmpåbud for alle, på grunn av belastningen på helsevesenet og den høye andelen pasienter med hode- og ansiktsskader.

Summary: Statistikk viser at hjelmbruken er svært lav blant skadde elsparkesykkelførere; i 502 alvorlige ulykker på landsbasis de siste tre årene, var det bare 56 som brukte hjelm.

Summary: Flere norske fagfolk mener det ikke finnes noen rasjonelle grunner for ikke å påby hjelm, og viser til at hjelm reduserer risikoen for alvorlige hodeskader.


Xi har skrudd sensuren til nytt maksnivå. Det har fått noen overraskende utslag.

NYHETSANALYSE: Donald Trump, en fotballspiller og diverse uttrykk knyttet til Xi Jinping selv. Alt sammen filtreres vekk når landets leder skal vise sin makt på det årlige stormøtet i Beijing. Egentlig er dette en ikke-sak. På en måte. Uttrykket bruker vi som regel om noe som ikke er viktig nok til å bli diskutert. Men det kan også bety at det som ikke skjer, har en nyhetsverdi i seg selv. Og dette er en sånn ikke-sak. Kinas statsminister skal nemlig ikke holde en pressekonferanse denne uken. Dermed bryter han en tradisjon med røtter tilbake til slutten av 1980-tallet. Et årlig ritual der regjeringssjefen møter pressen etter den første uken med toppmøter i Folkekongressen, altså Kinas nasjonalforsamling.  Disse pressekonferansene har lenge vært lite annet enn et propagandashow, der både spørsmål og svar er nøye innøvede selvfølgeligheter. Fraværet av kritiske spørsmål har gjort at flere Beijing-baserte utenlandske journalister har valgt å boikotte begivenheten. Men den har hatt en verdi for det kinesiske kommunistpartiet, fordi den har gitt et inntrykk av at statsministeren – i hvert fall én gang i året – er tilgjengelig for spørsmål. Nå er det slutt. Statsminister Li Qiang dropper pressekonferansen. Og han kommer heller ikke til å gjennomføre den til neste år eller året etterpå. Det ble kunngjort tidligere denne uken. Hvorfor er dette viktig? Uvanlig kort tale To tydelige signaler er mulig å lese av Li Qiangs fravær: 1. Kinas myndigheter ser ikke lenger verdien av å late som om de driver med noen form for åpenhet overfor publikum, hverken i Kina eller utenlands. 2. Det finnes bare én person som skal være i det kinesiske rampelyset. Han heter Xi Jinping. Partileder, statsoverhode, øverstkommanderende. Kinas sterke mann. Signalet var minst like tydelig da Li Qiang, altså statsministeren, holdt sin årlige presentasjon om tingenes tilstand da Folkekongressen åpnet på tirsdag. Den var bare 50 minutter lang – den korteste siden 2001. Som statsminister har han vært langt mindre synlig – og mektig – enn sine forgjengere, ifølge flere eksperter. Li Qiang brukte sine minutter til å fortelle at han tror på en økonomisk vekst på «rundt» 5 prosent i år – et tall de fleste analytikere mener er urealistisk høyt. Han brukte også mye tid på å formidle at partiet må samle seg rundt Xi Jinpings visjoner for landet. Kina er i en dyp økonomisk bølgedal. Eiendomsmarkedet er i krise, Shanghai-børsen har falt med nesten 10 prosent det siste året. Pessimismen råder blant småbedriftseiere. USA innfører stadig nye sanksjoner. Og investeringene fra utlandet har nesten kollapset. Regimet viser tegn til frykt Folkekongressen er forsamlingen som skal vedta Kinas lover. Det fantes en tid – spesielt på tidlig 2000-tall – der det årlige møtet var preget av diskusjoner og meningsutvekslinger. Etter at Xi Jinping overtok som partileder i 2012, er det blitt redusert til en ren feiring av partiledelsen – og nå, i det siste, av den ene mannen som sitter med makten. Ukens møte i Folkekongressen var en mulighet for partiledelsen til å spre et positivt budskap. Det har lykkes til en viss grad – børsen er litt opp denne uken. Men Li Qiang hadde svært få konkrete forslag til hvordan han skal nå målet om en vekst på 5 prosent. «Budskapet vil ikke overbevise mange», konkluderer The Economist. Samtidig viser også regimet tegn til frykt. Disse tegnene kan man blant annet finne i hvilke uttrykk som blir sensurert på kinesisk internett denne uken.  Det California-baserte nettstedet China Digital Times har i mange år overvåket hvilke ord og uttrykk som fjernes fra kinesiske søkemotorer. Og de har funnet en rekke nye «sensitive» søkeord i det siste. Flere av dem går rett på landets sterke mann, altså Xi Jinping. Uttrykk som «Xi Jinping styrer Kina», «Xi Jinping + Keiseren er svært fornøyd» eller «Xi Jinping + garantert fiasko» «Den store Trump» på fy-listen En annen som rammes av sensuren, er fotballspilleren Hao Haidong. Han er tidenes toppscorer i Kina, men har de siste årene vært en aktiv Xi-kritiker i eksil. Nå er navnet hans svartelistet fra kinesiske nettsider. Heller ikke Donald Trump slipper unna. Noen kinesiske nettbrukere begynte nemlig å kritisere Xi ved å erstatte navnet hans med Trumps. Nå har sensurapparatet fått dette med seg, og uttrykk som «Den store Trump» er kommet på fy-listen. Kinas statlige medier har denne uken skrevet varmt om hvordan landet har bygget opp et såkalt demokratisk system som de mener er bedre enn det vestlige. Signalene fra årets møte i Folkekongressen vitner om et land som går i motsatt retning.

Summary: Kinas statsminister Li Qiang har brutt en lang tradisjon ved å ikke holde en årlig pressekonferanse. Dette skaper inntrykk av at det ikke lengre er verdi i å vise en illusjon av åpenhet mot publikum.

Summary: På det årlige stormøtet i Beijing var det klart at makten og rampelyset kun skal rettes mot Xi Jinping, Kinas sterke mann.

Summary: Kinas økonomi sliter, med nedgang i eiendomsmarkedet, børsfall, økte sanksjoner fra USA, og kollapsende utenlandsinvesteringer. Statsministerens planer om en økonomisk vekst på fem prosent er blitt møtt med skepsis.


Mikael (23) jakter «Nessie»: – Må jo være en grunn

Nordmannen er blant hundrevis av håpefulle som deltar i den største monsterjakten på 50 år. Myten om sjøormen Nessie har fascinert generasjoner helt siden 1930-tallet. Denne helgen samles forskere og entusiaster fra hele verden seg i det skotske høylandet. Hundrevis av mennesker deltar i det største søket i Loch Ness-innsjøen på over 50 år.  En av dem er norske Mikael Lien (23). – Det må jo være en grunn til at det er så mange som tror på det, undrer han overfor VG. Han har dratt til Skottland for å lete etter «Nessie» – og snakker med VG på telefon fra innsjøen. Med droner, temperaturskannere, infrarøde kameraer og en hydrofon, er helgens mål å komme til bunns i mysteriet en gang for alle:  Finnes det et monster under overflaten? – Jeg leter etter bevis Hvert eneste år besøker nærmere en million turister den skotske innsjøen i håp om å få et glimt av den beryktede sjøormen. – I utgangspunktet er jeg skeptiker til hele greien, men jeg håper at det å dra hit skal overbevise meg til å tro på det. Jeg leter etter bevis, ikke ting som motsier det, forteller Lien. Han fascineres av steder hvor det rapporteres om uforklarlige ting. – Jeg har snakket om at jeg har lyst å komme hit i over et år. Og så langt har ikke turen skuffet: – Atmosfæren her er helt unik, konstaterer han. VG reiste på Nessie-jakt i 2017: Hevder Loch Ness-monsteret er observert Lien har allerede møtt mange av søkets deltagere – både turister og andre som mener de har observert mystiske ting. – Alle er engasjerte, og det virker som de tar det veldig seriøst. Folk er både kreative og veldig oppegående. Det er både forskere og folk med alle mulige bakgrunner her, forteller 23-åringen. Lien oppfordrer enda flere til å vise eventyrlyst: – Man må tørre å lene seg inn mot det mystiske, sier han. Vil inspirere en ny generasjon Helgens søk organiseres av Loch Ness-senteret i den skotske byen Drumnadrochit og en gruppe med forskere og frivillige som kaller seg Loch Ness Exploration. – Vårt håp er å inspirere en ny generasjon Loch Ness-entusiaster, forklarer Alan McKenna fra Loch Ness Exploration ifølge BBC. – Vi har alltid hatt som mål å registrere, studere og analysere all slags naturlig atferd og fenomener som kan være vanskelig å forklare, sier McKenna. – Vannet kokte som en putrende gryte Det er 90 år siden mysteriet først oppsto. Historiene om et sjøuhyr i dypet, går imidlertid tilbake til oldtiden. I april 1933 fortalte hotelleier Aldie Mackay at hun hadde sett en hvallignende skapning i innsjøen. En lokal avis omtalte saken – og myten om monsteret Nessie var i gang. – Der viste skapningen seg, mens den rullet og stupte rundt i ett minutt. Kroppen minnet om en hval, og vannet sprutet og kokte som en putrende gryte, skrev avisen ifølge NTB. Siden har mysteriet inspirert utallige bøker, TV-serier og filmer.

Summary: Hundrevis deltar i det største søket etter Loch Ness-monsteret på over 50 år i det skotske høylandet denne helgen.

Summary: En av dem er norske Mikael Lien (23).

Summary: Frivillige og forskere bruker blant annet droner, temperaturskannere, infrarøde kameraer og en hydrofon for å granske om det finnes noe under innsjøens overflate.


Skal ha ropt «Hahaha» og krysset grensen til Nord-Korea

Soldaten skulle sendes tilbake til USA etter en voldshendelse. På flyplassen snudde han, ble med en gruppe turister og stakk til Nord-Korea. Den amerikanske soldaten, identifisert som Travis King i amerikanske medier, ble tirsdag pågrepet da han ulovlig krysset grensen til Nord-Korea.  Han befant seg med en turistgruppe i den demilitariserte sonen mellom Sør- og Nord-Korea.  Ikke-navngitte tjenestepersoner i det amerikansk forsvaret sier til CNN at King krysset grensen «frivillig og uten autorisasjon». – Han ropte «Hahaha» og bare løp mellom to bygninger, sier et vitne til hendelsen til CBS News.  Ifølge vitnet reagerte militærpersonell på stedet raskt.  – Jeg trodde først det var en dårlig spøk, men da han ikke kom tilbake skjønte jeg at det ikke var en spøk. Alle reagerte og da ble det sprøtt, sier vitnet. Snek seg unna Ifølge ikke-navngitte kilder til CBS News oppholdt King seg på et militært interneringssenter i Sør-Korea inntil en uke før grensepasseringen. Det samme får nyhetsbyrået Reuters bekreftet av to ulike kilder. Han ble eskortert til flyplassen i Incheon ved Seoul for å returnere til USA. Etter å ha gått gjennom sikkerhetskontrollen, klarte han å komme seg inn i Sør-Korea igjen.  King skal så ha blitt med en gruppe turister til den nordkoreanske grensen. ABC News har snakket med Kings mor, Claudine Gates.  – Jeg kan ikke se for meg Travis gjøre noe slikt, sier hun.  Hun forteller at forsvaret kontaktet henne tirsdag morgen med beskjed.  Sist hun snakket med sønnen var bare noen dager tidligere. Da fortalte han at han skulle komme hjem til basen i USA.  – Jeg vil bare at han skal komme hjem, sier moren. I varetekt FN-kommandoen, som jobber for å ivareta sikkerheten på halvøya, sier de er i kontakt med nordkoreanerne. – Vi tror at han er i nordkoreansk varetekt, og vi jobber med våre motparter i den nordkoreanske hæren for å finne en løsning, skriver FN-kommandoen på Twitter. Amerikanske myndigheter fraråder amerikanske borgere å reise inn i Nord-Korea. Det er første gang siden 1965 at en amerikansk soldat har vandret over grensen til Nord Korea, ifølge CNN. Forholdet mellom Nord-Korea og USA er turbulent og denne hendelsen kan være med å skape diplomatisk hodebry for amerikanerne. I 2008 blir tre norske jenter pågrepet med kokain i kofferten på en flyplass i Bolivia. Madelaine Rodriguez er den eneste som er igjen. Se første episode av Norske Forbrytere:

Summary: Travis King ble arrestert denne uken etter å ha krysset grensen til Nord-Korea ulovlig.

Summary: King hadde skulle bli sendt tilbake til USA etter en voldsepisode, men etter å ha passert sikkerhetskontrollen på flyplassen i Sør-Korea, vendte han tilbake og sluttet seg til en turistgruppe.

Summary: Det er første gang siden 1965 at en amerikansk soldat har krysset til Nord-Korea, noe som kan skape diplomatisk hodebry for USA.

Summary: King er nå antatt å være i nordkoreansk varetekt.


Arina (18) vil bli historisk – tar oppgjør med Listhaug

Moren er dobbelt historisk i norsk politikk. Nå jobber datteren, Arina Aamir (18), også for å bli det. Den unge Høyrekvinnen går i strupen på Frp-leder Sylvi Listhaug. Mammaen, Afshan Rafiq (48), ble i 1995 den første kvinnelige bystyrerepresentanten i Oslo med ikke-vestlig bakgrunn. I 2001 ble hun den første stortingsrepresentanten med ikke-vestlig bakgrunn, som fikk fast plass på Stortinget. – Jeg skal krige for å bli historisk, ved å bli den yngste bystyrerepresentanten i Oslo i historien, i hvert fall med innvandrerbakgrunn, sier 18-åringen, som står på 14. plass på Høyres bystyreliste ved kommunevalget mandag. Høyre har i dag 15 plasser i bystyret. Hun mener Listhaugs retorikk er farlig. – Jeg var stor fan av tidligere Frp-leder Siv Jensen, hun er et forbilde, mens Listhaug splitter befolkningen gjennom sin retorikk. Hun skader integreringen og hun bidrar ikke til at vi kan løse de store utfordringene vi har med ungdomskriminalitet her i Groruddalen. Hun legger til: – På den andre siden har vi Raymond Johansen og venstresiden som ser på innvandrerne som en homogen gruppe med like behov. Individperspektivet vårt, har ikke de. – Problemet med Listhaug Vi møter henne og hennes foreldre, midt i dalen, ved Stovnertårnet, like bak Stovner Senter, hvor man kommer opp over trekronene og får fantastisk utsikt over en sol- og sommerfylt hovedstad. – Fokuset må være på å integrere flest mulig. Problemet med Listhaug er at hun har et negativt syn på dem fra den dagen de kommer til Norge. Jeg er enig i at de som kommer hit må være fullt innstilt på å integrere seg raskest mulig, men det norske samfunnet må være interessert i å ta dem imot. Hun sier hun er enig med Listhaug og Frp om at vi skal ha en streng innvandringspolitikk. – Men de som kommer må vi gjøre alt for å integrere. 18-åringen sier det har skjedd forbilledlig for ukrainere i Norge. – Det er våre klassekamerater Hun mener Listhaug svikter like mye i kampen for å stanse økningen i ungdomskriminalitet. – Intensjonene hennes kan muligens være gode, men med sin retorikk bidrar hun til å ekskludere unge fra samfunnet. Det er våre klassekamerater, de vi spiller fotball med, drar på svømming med, som hun stigmatiserer. De er som alle andre, men når forutsetningene er så forskjellige, så er de mer sårbare for å havne i kriminelle miljøer. Hun har skrevet et innlegg om dette i flere medier. Hun skriver blant annet: «Når Ali bor i en trang leilighet med fire andre søsken, har foreldre som ikke har tid til å se han og ta vare på han fordi de jobber doble skift, og går på en skole hvor han heller ikke føler seg sett, så er han langt mer sårbar for å havne i kriminelle miljøer enn Ola eller Anders på vestkanten». – Prater du av egen erfaring? – Jeg har tidligere skolekamerater som har ramlet utenfor, fordi de ikke fikk den hjelpen de trengte for å lykkes: Jeg er født og oppvokst i Groruddalen og har gått i klasse med noen som har havnet på feil spor. Deres hovedproblem er at de ikke ble sett av skolen eller familien. Gratis barnehage – Det er også et personlig ansvar? – Ja, men det er også vårt ansvar å hindre at det skjer. Jeg mener vi må få bedre tilpasset undervisning i skolen; er det noen som er kjempeflinke, skal de få flere utfordringer. Er det noen som trenger mer oppfølging skal de få det. Vi trenger blant annet mer praktiske valgfag. Hun sier at gratis barnehage er viktig. – Det er et stort skille mellom dem som har råd til å la barna gå barnehage og dem som ikke har det. Å gi gratis kjernetid i barnehage og SFO/AKS til dem som ikke har råd til det, er veldig viktig. Det gjør at de aller fleste kan norsk når de begynner i barneskolen. Hun går siste året på videregående, og tenker i retning av jusstudier neste år. – Hva gjør du for å bli kumulert av flest mulig? – Jeg har besøkt rundt 70 skoler, bedrifter og organisasjoner siden mars, ikke bare for å bli valgt inn, men for å lære og lytte til dem som jobber med integrering og andre politiske utfordringer. Jeg er veldig redd for å bli en politiker som ikke taler på vegne av folk; du må vite hva som er virkeligheten der ute. «Erna, Erna, Erna» Hennes mor er på vei ut av bystyret og datteren er kanskje på vei inn. Hun mer enn antyder at datteren har fått politikk inn med morsmelken – i det minste ble hun tidlig påvirket: – Da hun var rundt to år, kom hun løpende inn på kjøkkenet der jeg sto, og ropte noe som kunne høres ut som «Erna, Erna, Erna». Hun kunne så vidt snakke og jeg skjønte ingenting. Hun dro med meg inn i stua og pekte på TV-skjermen, hvor Erna Solberg ble intervjuet. Da skjønte jeg at her var det noe, sier moren. Moren har kjempet for integrering og mot tvangsekteskap i hele sitt politiske virke. – Dessverre er det fortsatt en lang vei å gå innen de to feltene. Vi ser fortsatt i det norske samfunnet at tvangsekteskap forekommer, selv om det har skjedd en nedgang. – Kvinner blir tvunget til å gifte seg med fetteren sin, selv om det nå er fjerde generasjon innvandrere fra Pakistan og andre asiatiske land? – Det forekommer dessverre, men heldigvis ikke så mye som før. I det norsk-pakistanske miljøet ønsker stadig flere at deres barn skal bli gift i Norge. Det er en positiv utvikling, men så har vi rapporter som fortsatt forteller om tvangsekteskap og æresrelatert vold. Hun sier at innføring av grensen for å bli familiegjenforent i Norge, 24 år, kanskje har hjulpet. – Kompetente får ikke jobb Moren er forsiktig optimist når det gjelder integrering. – Det tar tid, men andre og tredje og etter hvert fjerde generasjon gjør det mye bedre, når det gjelder utdanning, hvor jentene fører an. Det gjør at flere får seg arbeid og tjener bedre. Hun sier det er en stor innvandringsutfordring som Norge egentlig bør skamme seg over. – Her i Groruddalen har vi mange kompetente og høyt utdannede med innvandrerbakgrunn, som ikke er i jobb. Ofte får de ikke godkjent deler av utdanningen sin fra land utenfor Europa, så de må ta en lang reise for å få norsk-godkjent utdanning. Mange av dem går ledige og havner hos NAV. Det er sløsing med menneskelige ressurser, som Norge ikke har råd til Datteren legger til: – Mange av dem får ikke drosjesjåførjobber engang, fordi de er overkvalifisert. Litt av et innsalg Dette intervjuet begynte med en mail fra Arina til journalisten som gjennomfører dette intervjuet. Hun skrev: «Hei Bjørn! Jeg fikk vite av pappa, Aamir Sheikh, at da jeg var 3–4 år gammel, ringte du ham fordi du hadde fått tips om at jeg skulle bli tvangsgiftet. Nå er jeg 18, fortsatt ugift og har ingen planer om å gifte meg i nærmeste fremtid». Hun ba om et intervju. Det var et innsalg vi ikke kunne si nei til. Faren ler godt. – Ok med mann fra Rødt – Vi fant jo ut hvem som hadde spredt det ryktet og da jeg fortalte at min datter var fire år, lo og beklaget du henvendelsen og lovet at det ikke ble noen sak. Hun er nå 18 og jeg skal love at hun har rett til å velge hvem hun vil gifte seg med, sier Aamir Sheikh (53). – Selv om det er en fyr fra Rødt? De ler så det runger gjennom Groruddalen. – Rødt eller blått eller grønt eller rosa: Hun har friheten til selv å velge, sier han. Pappaen sier at hun må være seg selv. – Og tenke det beste for samfunnet og å være ærlig, sier faren, som jobber i Stiftelsen Dialog for fred. Han satt som Høyre-representant i Oslo bystyre fra 1995 til 2011. FpU-leder Simen Velle svarer på kritikken på vegne av Listhaug og Frp. – Dette virker som den samme innlærte kritikken mot Frp som veldig mange kommer med, uten at det har noe særlig innhold. Det er tomme påstander fordi Frp og Sylvi har snakket åpent og ærlig om problemene vi har i en del innvandrergrupper, sier han. Han tilbakeviser at Listhaug er kritisk til innvandrere. – Sylvi har ingen negative holdninger til innvandrere, men er kritisk til mye av politikken som føres. Det må være lov å kritisere politikken og systemet uten at våre motstandere helt bevisst skal vri det til å være negative holdninger mot innvandrere. Jeg trodde Høyre var forbi det stadiet. Han legger til: – La oss heller diskutere hva som skal til for at ikke innvandrere skal være overrepresentert som både offer og gjerningspersoner i kriminalitetsstatistikken i stedet for å tillegge andre meninger de ikke har. PS: Dialog for fred er under politietterforskning etter at Skatteetaten i fjor varslet om mulige uregelmessigheter.

Summary: Arina Aamir (18) fra Høyre ønsker å bli den yngste bystyrerepresentanten i Oslo med innvandrerbakgrunn. Moren hennes, Afshan Rafiq (48), var den første kvinnelige bystyrerepresentanten i Oslo med ikke-vestlig bakgrunn i 1995 og den første stortingsrepresentanten med ikke-vestlig bakgrunn i 2001.

Summary: Arina mener FrP-leder Sylvi Listhaug splitter befolkningen og skader integreringen. Hun er enig i at Norge må ha en streng innvandringspolitikk, men mener Listhaug har en negativ holdning til innvandrere når de kommer til landet.

Summary: Leder Simen Velle i FpU avviser kritikken.


Internt bråk i Forleggerforeningen: – Uro og bekymring

Fire av seks ansatte valgte å si opp jobbene sine i Forleggerforeningen i fjor.  Det bekrefter styreleder Edmund Austigard i Forleggerforeningen til VG. – Dette har ført til uro og bekymring i organisasjonen, sier Austigard. I styret sitter toppsjefene i de største forlagene i Norge, som Aschehoug, Gyldendal og Cappelen Damm. Flere av de nå tidligere ansatte i foreningen peker overfor VG på ledelse, eller manglende ledelse, som årsak eller medvirkende årsak til at de i tur og orden sa opp stillingene sine i fjor høst. – For min del ble situasjonen ekstremt konfliktfylt og uholdbar, og jeg så til slutt ikke annen utvei enn å si opp, sier en av de ansatte VG har kontaktet. Vedkommende ønsker å være anonym som følge av ny jobbsituasjon.  Advokat Cecilie Schjatvet bekrefter overfor VG at hun i fjor høst bisto denne tidligere ansatte med rådgivning i forbindelse med situasjonen på arbeidsplassen. – Jeg hjalp klienten med det som i utgangspunktet handlet om en varslingssak, og som etter hvert fikk mer karakter av en arbeidsmiljørettslig sak. – Det jeg synes fremsto litt underlig var at ledelsen ikke maktet å håndtere en varslingssak som burde kunne løses raskt, sier advokaten.  Administrerende direktør Heidi Austlid sier det ikke er mulig å uttale seg om personalforhold. – Når det gjelder personalforhold i Forleggerforeningen har jeg hele tiden vært opptatt av å sikre en ryddig prosess for begge parter. Utover det må jeg lene meg på om jeg har tillit til å lede Forleggerforeningen videre, og den tilliten sier styret at de har, sier Austlid. Hun kjenner seg ikke igjen i beskrivelsene fra de ansatte om «manglende ledelse».  – Jeg er ekstremt opptatt av å være en god leder for ansatte og medlemmer, både eksternt og internt. – Omstilling og endrede ambisjoner for Forleggerforeningen kan være krevende å stå i som ansatt, og det har jeg forståelse for. Og med en personalsak i tillegg kan det oppleves litt voldsomt, sier hun. Ifølge flere av de ansatte VG har snakket med handler den nevnte varslingssaken om en hendelse under et større arrangement utenbys i fjor.  Administrerende direktør Austlid sendte sent en kveld en SMS til en kvinnelig ansatt med beskjed om at en mannlig forlagstopp, som er styremedlem i foreningen, «må få sove i huset i natt».  Den ansatte svarte at hun ikke var komfortabel med å dele hus helt alene med en ukjent mann.  – Der og da løste dette seg, men det at jeg sa nei skapte problemer for meg i ettertid, sier den ansatte. Austlid mener på sin side at hun håndterte saken umiddelbart.  – Så snart det ble uttrykt at dette ikke var ønskelig så løste jeg det. Vedkommende skulle benytte et av de ledige rommene som var i huset leid av Forleggerforeningen. Det skjedde ikke.  – Saken er håndtert med rådgivning fra advokat som er spesialist på feltet. Det har også vært viktig å sikre at den ansatte hadde støtte og rådgivning underveis i prosessen, sier Austlid. Dette reagerer den ansatte på: – Jeg skaffet meg selv en advokat i mangel på tillitsvalgt i organisasjonen, og opplevde ikke noe støtte underveis i dette fra hverken leder eller styre.  Styreleder Edmund Austigard mener at saken ble håndtert etter de reglene som gjelder i slike saker: – Varselet ble fulgt opp av arbeidsutvalget, men innholdet endret karakter gjennom saksbehandlingen og forsvant som varslingssak, sier Austigard.  – Vedkommende valgte likevel å slutte?  – Ja, vedkommende valgte å slutte en stund senere, sier Austigard. Han mener oppsigelsene ble tatt på alvor. – Det er klart man tar situasjonen på alvor når fire ansatte velger å slutte i løpet av kort tid. Det ble gjort noen tiltak, blant annet ble arbeidsutvalget koblet tett på administrasjonen en periode.  – Hvordan har dere fulgt opp oppsigelsene, har dette fått noen konsekvenser for administrerende direktør?  – Jeg kan bekrefte at jeg som styreleder har stilt de spørsmålene vi må stille direktøren når slike ting skjer. Vi har nå lagt den delen av prosessen bak oss, og fokuserer på å få ansatt to nye og bygge opp organisasjonen igjen, sier Austigard og legger til: – Styret har full tillit til administrerende direktør både i den sammenhengen og ellers.

Summary: Fire av seks ansatte i Forleggerforeningen sa opp jobbene sine i 2022 grunnet uro og bekymring i organisasjonen.

Summary: Flere tidligere ansatte peker på ledelse, eller mangel på ledelse, som årsak for oppsigelser.

Summary: En varslingssak oppsto rundt en hendelse under et større arrangement i fjor som skapte problemer for en ansatt.

Summary: Administrerende direktør Heidi Austlid mener hun håndterte saken riktig, men den ansatte opplevde lite støtte.

Summary: Styreleder Edmund Austigard sier at oppsigelsene ble tatt på alvor.


Spørsmålet tar av på TikTok etter uttalelser fra svenske myndigheter. Her er en forklaring på hva som skjer. Under en sikkerhetskonferanse i Sverige i helgen, var sivilforsvarsminister Carl-Oskar Bohlin klar i sin tale. Han ba «svenskene forberede seg på krig». Også den svenske Forsvarssjefen har sagt at svenskene må forstå alvoret i situasjonen, og forberede seg på krig.  Det har fått flere til å reagere og stille spørsmål i sosiale medier. På TikTok har videoer fra svenske medier flere millioner visninger. Hvorfor kan det bli krig i Sverige? Uttalelsen fra Bohlin betyr ikke at det blir krig i Sverige nå. Men den svenske regjeringen oppfordrer til å være forberedt på at krig kan skje. Hovedgrunnen er krigen mellom Russland og Ukraina. Svenske myndigheter frykter at om Russland vinner den krigen, kan de få lyst på flere naboland. Sverige ligger sårbart til ved Østersjøen.  Samtidig melder sikkerhets- og etterretningstjenesten i Sverige om økt spionaktivitet i Sverige, skriver SVT. Spionasjen er rettet mot både militære og sivile mål. Det handler om at fremmede makter forsøker å påvirke folk med falsk informasjon.  I det siste har også GPS-systemene i Østersjø-området vært utsatt for store forstyrrelser, noe som blant annet påvirker svensk flytrafikk. Sverige mistenker at Russland står bak, skriver SVT. I likhet med Ukraina er ikke Sverige medlem av forsvarsalliansen Nato. Organisasjonen består av land fra Europa og Nord-Amerika og er verdens største og sterkeste militærallianse. Svenske myndigheter ønsker også å forberede folk mentalt og psykologisk i tilfelle det skulle bli krig eller krise. Etter Sovjetunionens kollaps har det vært flere tiår der krig har fremstått som noe helt utenkelig. Slik er det ikke lenger. Nå øker truslene, og folks bevissthet og motstandskraft er en viktig del av et forsvar. Kan det bli krig i Norge? Forsvarssjef Eirik Kristoffersen sier Norge er et trygt land, mye på grunn av medlemskapet i Nato.  – Akkurat nå er så er Russland opptatt med en krig i Ukraina, og vi skal støtte Ukraina.  Han sier at vi vil forsvare oss om det kreves, men at han ikke tror Russland ønsker å angripe Norge.  – For Russland vil det være lite lurt å angripe Norge. Det vil koste dem dyrt. Det vil være en krig mot hele Nato.  Bør man være redd for krig? Kristoffersen sier at Norge er et veldig trygt land, og kommer til å fortsette og være et trygt land. – Sammen med Nato utgjør vi en veldig sterk militærallianse, sier han. – Jeg mener vi ikke skal gå rundt og være redde, men bekymret for utviklingen som skjer ellers i verden. Det er krig i Midtøsten, det er krig i Ukraina. Det skal vi aldri slutte å bekymre oss for. Den danske forsvarsministeren sier at Danmark ikke står i samme situasjon som Sverige. Men han støtter svenskenes advarsel, og sier til DR at advarselen «er riktig og velbegrunnet, og vi står overfor en helt ny type trussel som vi må forberede oss på». En gruppe som har analysert dansk sikkerhet og forsvar frem mot 2035, understreker farene for hybridkrig.  De er bekymret fra trusselen om cyberangrep, sabotasjeaksjoner og politiske påvirkningsoperasjoner, og mener danskene ikke er godt nok forberedt på dette. Nå vurderer den danske regjeringen om det skal opprettes et eget departement for nasjonal sikkerhet.  – Jeg synes mye taler for at det er en god idé, sier forsvarsministeren til DR.

Summary: Svenske myndigheter ber folk forberede seg på krig. Uttalelsen betyr ikke at det blir krig i Sverige nå, men at det kan skje.

Summary: Krigen mellom Russland og Ukraina og svensk sårbarhet ved Østersjøen er noen av grunnene.

Summary: Forsvarssjefen i Norge sier Norge er trygt, mye på grunn av Nato-medlemskapet, men uttrykker økt bekymring for verdenssituasjonen.

Summary: Danmark står ikke i samme situasjon som Sverige, men støtter advarselen og vurderer eget departement for nasjonal sikkerhet


Rysslands ”cybergulag” – kamerorna som spårar oliktänkande

250 000 kameror håller koll på invånarna i Moskva. Allt oftare används de för att spåra kritiker till kriget i Ukraina – till exempel i tunnelbanan.  – Jag gick genom spärrarna, åkte ner i rulltrappan och där väntade polisen. De sa att kameran ”reagerade” på mig, berättar Julija Zjivtsova, 34, från Moskva, för Aftonbladet. I Moskva finns det 250 000 övervakningskameror med ansiktsigenkänning. Under flera år har de använts för att spåra regimkritiker och brottslingar. Sedan början av kriget i Ukraina har systemet börjat ”reagera” på de som har uttalat sig mot Rysslands invasion. – Jag undviker att åka tunnelbanan, säger Julija Zjivtsova från Moskva som redan har gripits tre gånger. En av händelserna inträffade i mars förra året, några dagar efter att Julija hade deltagit i protester.  – Polisen gick fram, de kunde mitt för- och efternamn, frågade om det var jag och grep mig.  ”Kamerorna reagerar direkt” Efter en tre timmar lång utfrågning släpptes Julija men greps på nytt på tunnelbanan i september – efter att kameran känt igen henne. – Kamerorna reagerar automatiskt på de efterlysta personerna och polisen får order om att gripa dem. Men så klart är systemet inte perfekt, felmarginalen är stor, säger Stanislav Sjakirov, direktör på Roskomsvoboda, en rysk oberoende organisation som bekämpar onlinecensur, till Aftonbladet. Övervakningskameror är uppsatta i hela Ryssland – i tunnelbanan, på offentliga platser, vid portar – och är kopplade till en gemensam databas. Där sparas bilder på de efterlysta. Det är medarbetare på den ryska polisen, säkerhets- och underrättelsetjänsten FSB som har tillgång till databasen. – Det digitala spårningssystemet är extremt effektivt för att tysta ner oliktänkande. Ett inlägg på sociala medier där du tar ställning mot kriget i Ukraina räcker för att gripas eller dömas till fängelsestraff, säger Sjakirov. Databasen är också kopplad till ryska sociala mediekanaler VKontakte och Odnoklassniki, som kontrolleras av staten. Inlägg och bilder på sociala medier skannas och analyserar av algoritmer och medarbetare på underrättelsetjänster.  Kan dömas till upp till 15 års fängelse Ryssar som kritiserar kriget i Ukraina riskerar att dömas för spridning av ”fejkade” nyheter om den ryska armén. Lagen kan ge upp till 15 års fängelse i Ryssland. 779 personer åtalades för inlägg och kommentarer på sociala medier under 2022, enligt AP. Nyhetsbyrån kallar fenomenet för cybergulag. – Kamerorna reagerar även på personens sätt att gå. Man skulle kunna lägga in stenar i skorna för att undvika att bli gripen. Man kan ha keps på sig eller solglasögon för att lura kameran, säger Sjakirov.  Det upplevde även Julija som redan gripits tre gånger med hjälp av ansiktsigenkänning.  – Varje gång jag greps hade jag en annan hårfärg och frisyr. Jag älskar att åka tunnelbana. Men tyvärr, nu undviker jag det och tar taxi. Jag kan inte riskera att gripas igen, säger Julija. Sedan i april kan även en inkallelseorder skickas digitalt till ryssar. Ryska myndigheter arbetar nu på att sammanställa en ny databas på de personer som kan mobiliseras. – Så fort den nya databasen är färdigställd kommer det inte finnas något som hindrar från att spåra och gripa de inkallade. Bilder på alla finns i systemet, säger Stanislav Sjakirov, direktör på Roskomsvoboda, en rysk oberoende organisation som bekämpar onlinecensur, till Aftonbladet.

Summary: 250 000 övervakningskameror används i Moskva för att spåra kritiker till kriget i Ukraina med hjälp av ansiktsigenkänning.

Summary: Databasen är kopplad till ryska sociala mediekanaler VKontakte och Odnoklassniki, och ett inlägg som tar ställning emot kriget kan leda till fängelsestraff.

Summary: 779 personer åtalades för inlägg och kommentarer på sociala medier under 2022 enligt AP, som kallar fenomenet för cybergulag.


Johan, 54, ska dö – på grund av vårdmissarna

Det började med blod i urinen. Men symptomen utreddes aldrig ordentligt. Nu ska Johan, 54, snart dö. När Johan, som egentligen heter något annat, tänker tillbaka på sitt 54-åriga liv tycker han att han har levt det till fullo. – Jag har gjort jävligt mycket saker som folk inte ens kan drömma om. Rest och jobbat i hela världen och träffat människor och upplevt saker som är få förunnat. Men att han ens börjat tänka i de nostalgiska tankebanorna är för att det förmodligen snart är över. –  Det enda jag ångrar är att jag inte skaffade barn, men samtidigt är det ganska skönt nu. Johan är ganska säker på att han ska dö. Snart.  Men allt hade kunnat få en helt annan utgång, menar han, om symtomen som han sökte läkarvård för 2008 hade tagits på allvar. ”Som att köra upp ett grillspett” Vid ett toalettbesök upptäckte Johan att han hade blod i urinen. I stället för gult var det nästan lilaskiftande. – Då gick jag till läkaren som gjorde en anteckning om att det kunde vara porfyri, vilket är en ärftlig ämnesomsättningssjukdom som gör att man kan kissa rött.  Ingen remiss för vidare utredning skrevs dock, och åren gick.   Sex år senare började Johan få problem igen. – Det var i samband med ett stambyte av min lägenhet. Toaletterna var i källaren och vi hade ingen hiss så jag tog för vana att kissa hemma i hinkar och plastpåsar. Då var det omöjligt att inte märka att blodklumparna dök upp igen. Han sökte vård och blev skickad på en cystoskopi, som innebär att man undersöker urinblåsan med ett smalt instrument – Det var som att köra upp ett grillspett med en gopro-kamera genom prostatan och in i blåsan. Någon förklaring till blodklumparna hittades inte, så läkaren som utförde cystoskopin skrev en remiss för en röntgenundersökning av njurarna. Kunde bara äta keso Några veckor senare kom domen: njurcancer. – Jag hade hunnit läsa på innan och visste att om en tumör var mindre än fyra centimeter så var det inte hela världen. Så när läkaren ringde och sa att jag hade en tumör som var en centimeter så tog jag det med ro.  Men det skulle visa sig att en siffra blivit fel i journalen. – Tumören var tolv centimeter och då var vi ju i ett helt annat läge.  Höger njure opererades bort men vid en efterkontroll upptäcktes även förändringar på den vänstra. 2016 konstaterades metastaser i lungorna – och i dag har cancern spritt sig till både skelettet och bukspottskörteln. – Det är lite överallt, kan man säga. Jag har testat alla mediciner som finns, men det är ett helvete med biverkningarna. Under ett år kunde jag bara äta keso och dricka mjölk eftersom all annan mat kändes som att äta lava. Vid årsskiftet påbörjade han behandling med det enda läkemedlet han inte hade testat, men han fick avbryta behandlingen på grund av biverkningar. ”Är nog för sent” Johan förklarar att det finns ett läkemedel som godkändes i USA i december, och som skulle kunna bromsa cancern eller kanske till och med få tumörerna att krympa.  Men det väntar fortfarande på godkännande i Europa. – Så det är nog för sent. Den här lavinen som jag sprungit ifrån de senaste åren har börjat hinna ikapp mig. Gång på gång återkommer Johan till att han överlag har blivit väl omhändertagen av vården genom åren. Däremot är han kritisk till att vårdcentralen inte anmälde den försenade diagnosen i tid. – Det finns lagar som reglerar hur man ska hantera när det har blivit fel eller om det finns en risk att det hade kunnat leda till en allvarlig vårdskada. I mitt fall skulle vårdcentralen från början ha anmält den försenade diagnosen enligt lex Maria, något som gjordes först flera år senare. Det är helt uppenbart att de har gjort fel. – Det blir ju bara spekulation men om man hade upptäckt cancern och tagit bort min njure redan 2008 så hade jag troligtvis varit fullt frisk idag. Problemet med just njurcancer är att det kan dröja väldigt länge innan man får en diagnos. Det är därför som det gäller att ta de små symtomen på allvar, vilket de inte gjorde. Jag har full förståelse för att det kan bli fel men det har varit ganska många missar genom åren. Fick rätt mot Ivo Johan anmälde till slut själv sitt ärende till Ivo.  – Först beslutade de att inget fel hade begåtts men då skickade jag in en överklagan efter att ha grävt fram en massa information om vikten av att utreda blod i urinen. Till slut vände Ivo och valde att kritisera en av läkarna för att inte ha vidtagit tillräckliga åtgärder.  – Det kändes som att mina årtionden av uppsatsskrivande på universitetet gav utdelning. Men hade jag varit en 80-årig kvinna med minimal skolgång så hade jag inte haft samma möjlighet utan tvingats nöja mig med den första bedömningen, vilket är helt absurt. Johan säger att han inte hyser något agg mot läkarna som inte remitterade honom vidare, eftersom misstag kan ske.  Däremot menar han att han inte kan förlåta vårdcentralen, som inte lex Maria-anmälde Johans fall förrän tre år efter att cancern upptäcktes.  Han är även kritisk till att Ivo inte gick på hans linje från första början, och att de inte hade några synpunkter på att vårdcentralen dröjde med sin anmälan. – Varför ha en patientsäkerhetslag om den är helt tandlös? Lagstiftarna borde nog göra en översyn. Om inte kommer nog folk att tappa allt förtroende för de mekanismer som ska minska risken att någon annan drabbas av en liknande miss. Johan råder även alla att få en ”second opinion” om man är osäker.  – Man har rätt till det.  ”Krävs en jävla kraftsamling” Hans dagar är räknade, det vet han. Frågan är bara hur länge han har kvar. – Jag frågade en sjuksköterska för några år sedan om det var någon mening för mig att pensionsspara och svaret blev nej. Nu växer dessutom cancern mycket snabbare än vad den gjorde tidigare. – Mitt liv är inte längre som förr när jag kunde köpa en enkelbiljett till andra sidan världen på väg ut till Arlanda. Nu krävs det en jävla kraftsamling bara för att gå ut och köpa mjölk. Johan har inga problem att prata om sjukdomen men vill i den här intervjun ändå vara anonym. – Jag hoppas trots allt på att kunna få ett jobb. Jag har inte haft ett fast eller heltidsjobb på över tio år. Samma sak är det om man ska dejta. Det har varit ett helvete sedan jag fick diagnosen. Det spelar ingen roll när jag berättar, jag blir ändå alltid ghostad när jag nämner att jag ska dö.  Hur han vill tillbringa sin sista tid i livet har han dock helt klart för sig.  – Som människa har jag alltid varit av inställningen att det är som det är. Men jag hoppas att jag inte kommer ha ont, ha ångest eller vara rädd. Då är det helt okej. Då är det helt okej. Sedan hoppas jag att min familj gör som jag önskar efter min död. Jag vill kremeras och inte ha någon jävla begravningsceremoni. – De som vill hänga med mig får göra det medan jag lever.

Summary: 54-årige ”Johan” lider av framskriden njurcancer, en diagnos som han menar kunde ha fastställts tidigare om hans symptom tagits på allvar på en vårdcentral 2008.

Summary: Han lyckades ta striden mot Inspektionen för vård och omsorg (Ivo) och fick rätt.

Summary: Trots sin allvarliga sjukdom strävar Johan efter att fortfarande vara anställningsbar och hitta kärleken.


I Fagersta pågår ett stort arbete med att kartlägga och bekämpa den afrikanska svinpesten.  Nu kräver Lantbrukarnas Riksförbund att 90 procent av alla vildsvin i landet ska skjutas.  – Det har varit en explosiv utveckling av vildsvinsstammen, säger Palle Borgström ordförande för LRF. I början på året konstaterades den afrikanska svinpesten i Fagersta. Kort därefter kom beskedet att alla tamgrisar i det svinpestsmittade området skulle avlivas. Lantbrukarnas Riksförbunds ordförande, Palle Borgström kräver nu att 270 000 av Sveriges 300 000 vildsvin ska avlivas.  – Det behövs en del åtgärder och myndighetsbeslut som skulle kunna förenkla och effektivisera jakten, säger Palle Borgström.  Vill stoppa smittspridningen  I en debattartikel på Aftonbladet föreslår LRF ett antal åtgärder för att kraftigt minska vildsvinsstammen och få ”ett stopp på smittspridningen”.  – Om vi skulle komma ner till 10 procent av dagens stam skulle vi ha lika många som vi hade år 2000, det har varit en explosiv utveckling av vildsvinsstammen, säger Palle Borgström.  LRF vill bland annat förändra jaktlagen, införa en skottpeng, kompensera de drabbade och att kommunernas avfallshantering ska ses över.  En teori är att svinpesten kommit till Fagersta via en soptipp, där vildsvin ska ha tagit sig in och ätit pestsmittat slaktavfall. ”Åtgärder borde ha gjorts tidigare”  LRF menar att det går att ”dra en rät linje från dagens situation till riksdagens ogenomtänkta beslut från början av 1980-talet.”  Organisationen har länge arbetat för att stammen ska minskas genom att skjuta av fler vildsvin.  – Vi har påpekat att vi utsätter oss för en stor risk och höga kostnader för samhället och enskilda när vi låter stammen växa. Dessa åtgärder borde ha gjort tidigare, säger Palle Borgström.  Andra områden kan drabbas värre I den smittade zonen runt Fagersta har bara 50 grisar behövts avlivats hittills. – Nu hade vi tur att det i Fagersta inte finns någon större grisproduktion, säger Palle Borgström. Han menar att företag och samhället trots det har drabbats hårt i det smittade området. Men längre söderut finns det områden som hade kunnat drabbas ännu värre.  – Det är inte så långt ner till Västerås som är en av de kommuner i Sverige som har störst grisproduktion, säger Palle Borgström och forsätter:  – Det är en extremt smittsam sjukdom med nästintill 100 procent dödlighet. Sannolikt skulle man behöva avliva om den kommer in där, då pratar vi om dramatiska konsekvenser och kostnader.  Jägarna vill njuta av jakten Kravet på vildsvinsstammens storlek är något som inte Jägarnas riksförbund håller med om och inte heller vem som bär ansvaret för storleken på vildsvinstammen.  ”Om jägarna inte ska få ha roligt när de jagar, som LRF säger, kommer det inte finnas många jägare kvar i landet. Så länge jägarna får njuta av jakten kan markägarna och jordbrukarna dra nytta av resultatet – så ser symbiosen ut”, skriver Jägarnas riksförbund ordförande, Solveig Larsson i en replik på Aftonbladet Debatt. Jägarnas riksförbund menar att ansvaret ligger på markägarna – som bestämmer hur många vildsvin som ska jagas och som enligt jägarna har alla verktyg som behövs för att agera.  ”Och uppenbarligen vill många markägare ha många vildsvin”, skriver Solveig Larsson.

Summary: Lantbrukarnas Riksförbund kräver att 90% av Sveriges vildsvin ska avlivas för att bekämpa spridningen av afrikansk svinpest.

Summary: Ordföranden, Palle Borgström, föreslår flera åtgärder: förändring av jaktlagen, skottpeng, kompensation till drabbade, och översyn av kommunal avfallshantering.

Summary: Områden med större grisproduktion riskerar enorma konsekvenser och kostnader vid utbrott av den mycket smittsamma sjukdomen.


– Svarene fra Ukraina er uvant for russerne

I morgentimene nyttårsaften har flyalarmer gått både i Russland og over hele Ukraina. Utviklingen de siste dagene gir en «svært reell fare for eskalering av krigen», sier FN-topp. – Ettersom krigen fortsetter, kommer vi til å oppleve at flere sivile ukrainere og russere blir drept, sa FNs assisterende generalsekretær Mohamed Khiari på et hastemøte i FNs sikkerhetsråd sent lørdag kveld. Lørdag angrep Ukraina byen Belgorod inne i Russland.  Over 70 droner ble sendt mot russiske mål som «svar på Russlands terrorangrep mot ukrainske byer og sivile», sier den ukrainske sikkerhetskilden til BBC. En ukrainsk sikkerhetskilde hevder imidlertid at det kun var militær infrastruktur som var mål for lørdagens angrep. Ukraina hadde natt til søndag ikke kommentert offentlig det ukrainske angrepet mot Belgorod. – Uvant Hovedlærer i etterretning ved Forsvarets stabsskole, Tom Røseth, holder det som sannsynlig at de russiske angrepene den siste uken er godt planlagt. – Det kan virke som en russisk eskalering, men mye av dette er akkurat slik vi har sett tidligere. Russerne angriper massivt med missiler og droner, de angriper sivile mål og bruker kulden som våpen. Slik sett er det ikke en reell eskalering, sier han. Det som er «nytt», er at Ukraina tar til motangrep. – Svarene fra ukrainsk side er uvant for russerne. De er jo vant med at Ukraina så å si kjemper med en hånd på ryggen. Han minner om at før det russiske krigsskipet ble senket i forrige uke, ble fem russiske jager- og multirollefly skutt ned. – I høst sa Zelenskyj at krigen også skal komme til Russland, at Ukraina vil svare med missiler når de angripes med missiler. Jeg ser angrepene fra Ukraina nå, på denne måten.  Tom Røseth sier at det ikke har vært helt uvanlig at Ukraina angriper enkelte mål rett over den russiske grensen. – Også i Brjansk har det forekommet. Det er sjelden vi ser sivile tap i disse angrepene. Ukraina har generelt vært flinke til å treffe militære mål, men at det kan være tilfelle at det har vært sivile tap i Belgorod-angrepet, slik russisk side hevder.  Angrep den siste tiden – Absurd teater Tom Røseth ved Forsvarets stabsskole mener det er et paradoks at Russland i FNs sikkerhetsråd beskylder Ukraina for å drive terror. – Russland driver jo tilsvarende angrep i Ukraina nærmest daglig. Russland driver med denne retorikken rundt det som skjer overfor verdenssamfunnet og egen befolkning. Det er som det foregår et absurd teater. – Lidelsene vil fortsette Ukrainas FN-ambassadør Serhij Dvornyk sa i Sikkerhetsrådet at «så lenge denne krigen, utløst av Kreml-diktatoren, fortsetter, så kommer dødstallet og lidelsene til å fortsette å øke».

Summary: FN advarer om "svært reell fare for eskalering av krigen"

Summary: Ukraina angrep med missiler mot byen Belgorod i Russland, som svar på russiske angrep mot ukrainske byer og sivile

Summary: Russlands angrep er planlagt og lik tidligere episoder, men Ukrainas motangrep er nytt og uvant for russerne, mener ekspert

Summary: Russland beskylder Ukraina for terror etter angrep i Belgorod, noe hovedlærer i etterretning ved Forsvarets stabsskole, Tom Røseth, mener er absurd


Lundteigen lynforbannet på egen regjering

Nå blir det «Statsforvalteren i Østfold, Buskerud, Oslo og Akershus». I stedet for en egen statsforvalter (tidligere fylkesmann) for Buskerud fylke - så har regjeringen bestemt at Per Olaf Lundteigens lokale statsforvalter i fremtiden skal omfatte i alt fire fylker:  Østfold, Buskerud, Oslo og Akershus. De tidligere fylkene - Viken, Troms og Finnmark og Vestfold og Telemark skal altså fortsatt ha samme statsforvalter, selv om regionene er delt opp i de gamle fylkene. – Bryter med stortingsgruppene Sp-veteranen liker det ikke i det hele tatt: – Dette er brudd med stortingsgruppenes syn i både Sp og Ap. Dette bryter også veldig med den mest hensiktsmessige og logiske organiseringen av statsforvalterne, tordner han gjennom telefonen til VG. Fra 1. januar gjenoppsto fylkene Akershus, Buskerud, Østfold, Vestfold, Telemark, Troms og Finnmark etter fire år. Regjeringen vil likevel beholde statsforvalterne, som de mener fikk større og sterkere fagmiljøer etter sammenslåingene. Lokalkunnskap – Dette har vi vektlagt tungt i beslutningen, sammen med kostnadene som en deling ville gitt, sier digitaliserings- og forvaltningsminister Karianne Tung (Ap) i en pressemelding.  Lundteigen mener begrunnelsen er for lett. – Det er jo viktig at statsforvalterne kjenner det praktiske og lokale livet i det området de skal forvalte. Derfor er en inndeling i tråd med fylkesinndelingene så viktig, sier han.  Han sier han har sett mange eksempler på at enstemmige lokale vedtak i kommunene blir overprøvd av en stadig mer sentralisert statsforvalter - uten nok lokalkunnskap. – Du har fremmet kritikken mot din egen regjering internt også? – Gjett om jeg kommer til å gjøre det, svarer Sp-veteranen. Nytt navn Statsforvalteren i Oslo og det tidligere gigantfylket Viken er blant dem som videreføres, men under et nytt navn. – Viken er ikke lenger et fylke eller et stedsnavn. Det som nå skal hete Statsforvalteren i Østfold, Buskerud, Oslo og Akershus har lang erfaring med å dekke flere fylker. Embetet har i dag sterke fagmiljøer i Moss, Drammen og Oslo, sier Tung. Regjeringen foreslår også å styrke statsforvalteren i Troms og Finnmark med 10 millioner kroner. Videre vil de flytte hovedkvarteret for Statsforvalteren i Vestfold og Telemark fra Tønsberg til Skien. – Klokt Statsforvalteren i Troms og Finnmark, Elisabeth Vik Aspaker, mener det er en klok beslutning å beholde dagens struktur. – Vi er i utgangspunktet det minste embetet, og det å tenke seg å dele oss opp for å bli enda mindre, det tror jeg ikke er svaret på de utfordringene som kommunene har, knyttet til samfunnssikkerhet og beredskap. Så jeg tenker det er en klok og framtidsrettet beslutning regjeringen har tatt, sier Aspaker til NRK.

Summary: Regjeringen beholder statsforvaltere som dekker flere fylker, til tross for gjenopprettelse av fylkene selv.

Summary: Per Olaf Lundteigen (Sp) fra Buskerud raser mot beslutningen. Han mener det bryter med logisk organisering og lokalkunnskap.

Summary: Digitaliserings- og forvaltningsminister Karianne Tung (Ap) vektlegger sterke fagmiljøer og økonomi som årsak.


Mann (30): – Gruer meg når jeg skal gi oralsex

Kjæresten liker å både gi og motta oralsex. Det er bare ett problem: Han liker ikke å gå ned på henne. Er jeg virkelig alene i å slite med dette, undrer han. VG-sexolog Bianca Schmidt har svar. Har en kjæreste som jeg har vært sammen med i noen år. Vi har det veldig bra seksuelt, og vi prøver så godt vi kan, i travle og hektiske perioder, å holde flammen oppe.  Noen måneder etter jeg debuterte og fikk kjæreste så fant jeg fort ut at jeg ikke liker å gi oralsex. Slik er det fortsatt. Jeg kvier meg for tanken på det, allerede før jeg prøver. Det er noe med at jeg må bruke munnen til å gå ned på en kvinne jeg rett og slett ikke klarer å komme forbi.  Kjæresten min derimot har ikke disse problemene, og liker å både gi og motta oralsex. Det er jeg som er problemet her. Jeg har veldig lyst til å komme over dette, både lære og bli god på å gi oralsex, men finner så lite informasjon på nett om menn som sliter med det samme.  Alle steder jeg ser så er dette temaet rettet mot kvinner som sliter med smak og slikt. Er det ingen andre menn som har dette problemet? Er jeg virkelig alene i å slite med dette?  Jeg har aldri turt å spørre om dette i vennegjengen av frykt å bli stemplet som den «sære» og ikke minst fordi de kjenner partneren min. Ironisk nok så elsker jeg å motta oralsex. Samtidig som jeg gruer meg når jeg skal gi. Det gjør situasjonen verre for da føler jeg meg litt som en egoist de gangene jeg får oralsex uten å gjengjelde. Jeg setter pris på om det er noen råd jeg kan få.  For å gi noe kontekst så vokste jeg opp i en familie hvor sex og nærhet ikke var tema. Alt jeg lærte om sex var ute med venner eller partnere jeg fikk over tid og dessverre også pornografi. Mann 30 år VG-sexolog Bianca Schmidt svarer: Det viktigste først. Så fint at dere har et godt sex og samliv. Jeg leser til og med at dere jobber for å bevare flammen mellom dere. Da er det allerede mye dere får til for å ivareta forholdet.  At det likevel er noen utfordringer er forståelig. Jeg kjenner knapt par som ikke har noe de ønsker å endre eller forberede. At du ønsker å gjøre noe med at du sliter med å gi henne ønsket oralsex viser bare at du tar kjærlig ansvar. Masse ros din vei.  Jeg leser at du tror du som mann er alene med å ikke ville gi oralsex. Statistikken viser noe annet. De fleste studiene viser at menn er mindre tilbøyelige til å gi oralsex til det motsatte kjønn enn kvinner.  Et lite utvalg, i en stor amerikansk studie fra 2017 publisert i The Journal of Sex Research, oppga 25 % av kvinnene at de ga uten å få, sammenlignet med 10 % av mennene. En britisk studie fra London School of Hygiene and Tropical Medicine utførte en lignende undersøkelse.  Unge menn og kvinner var enige om at oralsex var viktig. Likevel var menn langt mer tilbøyelige til å være mottagere. En undersøkelse blant kanadiske studenter viser at 63 % av menn rapporterte å motta oralsex, men bare 43 % av kvinnene oppga det samme.  Så tallene ser ut til å peke i samme retning. Med noen få gledelige unntak. Kondomeriet fikk utført en landsdekkende undersøkelse i Norge via YouGov. Den viste faktisk at menn var mer sjenerøse med å gi oralsex. Det var 26 % av mennene som ga oralsex ukentlig, mot 14 % av kvinnene.  Det er i tilfelle en gladnyhet. Vi vet at kvinner trenger mer tid og stort sett direkte stimulering av klitoris for å oppnå orgasme. Penetreringssex, uten klitorisstimuli, er ofte ikke nok til å gi en kvinne orgasme. Vi vet at det er rundt 25 % av kvinner som oppnår vaginal orgasme. Det vil si at de fleste, hele 75 %, trenger stimulering av klitoris hele veien frem til orgasme.  Noe oralsex fungerer nydelig til. Så hvis det stemmer, slik denne undersøkelsen tilsier, at norske menn er gode på dette, så er det noe å feire. Likevel tør jeg ikke slippe jubelen helt løs.  Det er et kjent orgasme-gap mellom kjønnene. Langt flere menn oppnår orgasme under en sexakt enn kvinner. National Survey of Sexual Health and Behaviour spurte menn og kvinner om deres siste seksuelle møte. 91 % av mennene sa de oppnådde klimaks, mot 64 % av kvinnene.  Dessverre er det ikke bare et orgasme-gap. Det ser ut til å være et oppfatnings-gap også, i alle fall blant menn. 85 % av mennene mente partner i dette seksuelle møtet oppnådde klimaks, som er langt høyere enn en det kvinnene selv oppga. Her kan vi selvfølgelig spekulere. I hvor stor grad skyldes dette at kvinnen faket orgasme? Noe vi vet hun kan finne på å gjøre, ofte for at mannen skal føle seg som en god elsker. Disse undersøkelsene er ikke norske. Kanskje menn i Norge er langt mer oppmerksomme enn det disse internasjonale undersøkelsene viser.  Det vi kan forholde oss til at en del kvinner, og sikkert også en del menn, ønsker å motta oralsex. Noe jeg forstår din kvinne også vil, så det er nydelig at du spør hva du kan gjøre.  Det er vanligvis tre hovedgrunner til at menn kvier seg for å gi oralsex.  1. De er usikre på hvordan de skal gjøre det. Hva skal til for å gi kvinnen god oralsex og orgasme? Dette handler om manglende kunnskap. Det er ikke rart at menn (og kvinner) er usikre. Det er for lite god informasjon og undervisning der ute. I alle fall for å demme opp om den sterke innflytelsen vi får via porno. Det er lett å unngå noe når vi er usikre. Derfor er det viktig å prate med partner om hva de liker. Let etter god sexinformasjon. For det finnes der ute, vi må bare holde oss unna porno for å lære om hennes lyst. Her er en spalte jeg skrev med konkrete tips om å gi henne oralsex, og det finnes masse annet bra der ute. 2. Det kan være nervøsitet rundt å putte munnen nær underlivet hennes.  Noen menn uttrykker frykt for lukt og/eller fuktighet. Noen er også usikre på hvor ærlige de kan være om preferanser på intimbarbering. Noen liker det hårløst, for å slippe hår i munnen, det kan også oppleves mer estetisk tennende og hygienisk. Det kan være vanskelig å formidle dette, i frykt for at hun skal oppfatte dette i retning av at de synes det er noe galt med henne eller press mot retten til å ha kjønnsorganene akkurat slik hun vil.  På tross av at vi kan forstå usikkerheten av å plassere lepper nær noens underliv, så gjelder dette begge kjønn. Både menn og kvinners underliv har en distinkt lukt. Selv om lukten av underliv har likhetstrekk, er odøren personlig og unik for alle.  Fukt gjelder også begge kjønn, glans avgir fukt når han blir tent på samme måte som hun blir lubrikert av tenning. Han har også ejakulasjon med en distinkt saltbitter smak. Så begge kjønn vil møte dette. Det er ingen grunn til at dette bør være lettere for ett kjønn. Ofte handler det om vane. Med andre ord noe man venner seg til, om man gjør et ofte nok. Da vil man forvente at et underliv er et underliv.  3. Den tredje grunnen er mer en skjev kjønnsrolleholdning til sex og nytelse.  Noen menn kan føle det de-maskuliniserende å gå ned på henne. Det virker ikke som det er ditt syn basert på det du skriver og ditt ønske om å gjøre noe med dette.  Selv om holdningen – menn er hovedpersonen når det gjelder nytelse – kan virke utdatert, er det fortsatt noen som har den. DJ Khaled satte nettet i kok da han uttalte at ha aldri gikk ned på kvinner, men bare mottok, for han var jo kongen.  Dette kan vi ikke se på som noe annet enn manglende likeverd og et forskrudd syn på sex. Dessverre noe porno også viser oss. Jeg skal ikke slå ned bruken av porno. Det fungerer til sitt bruk, men det er viktig å være våken på hvilke holdninger til sex og nytelse som vises så vi ikke tar med dette inn i våre egne sexliv og forhold. Porno viser stort sett sex fra et manns nytelsesperspektiv. Det er hans nytelse og orgasme som er hovednarrativ. Det gjerne vises eller ser ut som hun kommer, så lenge det sammenfaller med hva som gir ham nytelse. Vi vet at en kvinne ikke kommer av ejakulasjon på kroppen eller ved å gi oralsex. Stort sett ikke av penetrasjonssex heller.  Dette vises om og om igjen i porno. Selv om vi vet dette, så påvirker den konstante visningen vårt syn på sex. Det er ikke bare menn som blir påvirket av dette, kvinner også. Dette skjevsynet på sex har krøpet inn og påvirker hvordan vi snakker om sex med venner, hvordan vi dater og våre holdninger rundt sex.  Det er så fint at du tar opp ønsket ditt om å gjøre noe med din holdning mot å gi din kjære oralsex. For det eksisterer helt klart en lumsk dobbeltmoral. Blowjobs er overalt, spredt over popkultur og porno. Det blir fort en selvfølgelig forventning.  Oralsex gitt til kvinner er mindre synlig og snakket om. Dette er synd siden vi vet dette er en fantastisk måte å stimulere klitoris til nydelige orgasmer. Jeg håper vi har kommet mye lenger enn at sex handler om penetrasjon og hans erigerte penis.  Noen menn vet heldigvis at oralsex nøkkelen til hennes nytelse. Så de elsker å gå ned på sine kvinner. De tenner av å se henne tenne. Håpet er at denne holdningen etter hvert skal spre seg. Gleden og tenningen over å kjenne en partners nytelse kan være stor.  Ofte er dette holdningen til kvinner som liker å gi oralsex. De vet at han setter pris på det. Og det er tilfredsstillende å gi partneren din den beste nytelsen. Faktisk burde det være skrytverdig at vi setter partners nytelse høyt.

Summary: En mann i 30-årene spør VG-sexolog Bianca Schmidt om råd fordi han ikke liker å gi oralsex til kjæresten sin, og søker tips for å overvinne denne hindringen.

Summary: Schmidt påpeker at det ikke er uvanlig at menn ikke liker å gi oralsex: Flere studier viser at menn er mindre tilbøyelige til å gi oralsex enn kvinner.

Summary: Tre hovedgrunner til nølingen kan være usikkerhet om hvordan man gjør det, nervøsitet rundt nærhet til kvinnens underliv og skjeve kjønnsrolleholdninger til sex og nytelse.

Summary: Schmidt anbefaler å snakke og lære om partnerens preferanser, håndtere nervøsitet rundt kvinners underliv og utfordre skjeve kjønnsrolleholdninger som bidrar til denne hindringen.


Bekymret for IS-fløy: – Desidert mest ambisiøs

Moskva-terroren bærer tydelig preg av IS’ kjennetegn, mener ekspert. Kledd i kamuflasjeuniformer og utstyrt med automatvåpen og brannbomber, tok de seg inn i et konserthus i Moskva fredag kveld. Like før et russisk rockeband skulle innta scenen, begynte mennene å skyte vilt rundt seg. Først i byggets entré – så i selve konserthallen. I en video kan man høre dem snakke sammen: «Drep dem uten nåde». Noen publikummere la på sprang i full panikk – andre gjemte seg bak seteradene.  Igjen lå blodspor og døde kropper. Den islamske stat (IS) hevder de står bak angrepet som drepte minst 140 mennesker i Moskva. – Det er høyst sannsynlig, både med tanke på hvordan det ble gjennomført og hvordan det er kommunisert, sier Brynjar Lia til VG. Han er professor i Midtøsten-studier forsker på terror. – Det er veldig få terrorgrupper som gjør denne typen store operasjoner, med mange angripere som kaster seg inn i kampen og dreper så mange sivile som mulig. Allerede fredag kveld sa USA at de mente IS har skyld i Moskva-terroren. Stadig flere eksperter, som Lia, mener det er en troverdig påstand. Senest søndag sa en talsperson for Russlands utenriksdepartement, Maria V. Zakharova, at Vesten peker på IS-fløyen for å flytte skyld fra Ukraina. Russland har ikke kommet med noen beviser for at Ukraina skal stå bak, og Ukraina har avvist anklagene. – Vært bekymret lenge Selv om uttalelsen om angrepet kommer fra den sentrale delen av IS, har en rekke forskere trukket frem én bestemt gren av terrornettverket: IS’ avdeling i Khorasan-provinsen – kjent som ISKP. – Dette er den desidert mest ambisiøse og dødelige IS-avdelingen når det gjelder internasjonale terroraksjoner, understreker Lia. – De er uansett blant de mest slagkraftige delene av IS. Særlig etter at IS har blitt så redusert i Syria, Irak, Sinai og Libya, sier professoren. Gruppen har nemlig store internasjonale ambisjoner, understreker Lia: – Vi har vært bekymret for denne gruppen lenge, særlig fordi den så tydelig planlegger for operasjoner utenfor Afghanistan. De er mer ekstreme enn Taliban, som de er i opposisjon til. Regionalt puslespill – Hvorfor går de til angrep i Moskva? – Russland er en viktig fiende for IS. Det er det flere grunner til, sier Lia. Han ramser opp: – Historisk sett oppsto jihadisme som en bevegelse mot Sovjetunionen og kommunisme i Afghanistan, sier Lia. – Man kan altså trekke linjer til Sovjetunionens krig i Afghanistan? – Ja, historien er viktig, men samtidig handler det nå mest om hva som har skjedd de siste årene. Lia påpeker at IS har et konfliktfylt forhold til Iran – som igjen er alliert med Kina og Russland.  – Det handler samtidig om å angripe dem som støtter Taliban, i tillegg til at Russland er en historisk fiende for jihadister. – En godt betalt jobb ISKP har også bånd til Syria og Irak, hvor mye av grunnlaget for organisasjonen ble lagt. – IS tjente milliarder da de var på sitt største i 2014 og 2015. De brukte mye penger på å finansiere etableringen av et sterkt IS i Afghanistan, forklarer Lia. Søndag kveld ble fire menn varetektsfengslet og siktet for terror: I sosiale medier verserer det nå flere videoklipp hvor de angivelige gjerningsmennene blir avhørt. En av dem blir filmet mens han ligger bakbundet på bakken. I videoen sier han at han ble kontaktet av en mann på Telegram for en måned siden. Mannen skal ha tilbudt ham å utføre drap i bytte mot en halv million rubler. – Man skal ikke tro at dette bare handler om en ideologisk overbevisning. IS er kjent for å lønne fotsoldatene godt. I flere konfliktområder er det å være jihadist en godt betalt jobb, sier Lia. Mobiliserer på flere språk Samtidig er det flere faktorer som tilrettelegger for at ISKP kan vokse i Khorasan-regionen, påpeker Lia. – Taliban sliter med sine ting, som sanksjoner og boikott. Det gjør det krevende å drive effektiv kontroll over hele territoriet sitt. I tillegg klarer IS å rekruttere avhoppere fra Taliban.  Dermed har ISKP klart å etablere et slags friområde i Afghanistan: – Derfra evner de å gjennomføre store angrep i andre deler av verden. De har store ambisjoner og ønsker å nå ut gjennom en større mobilisering, sier han. Lia tror IS håper på flere rekrutter og donorer etter angrepet i Moskva. – Det er ikke bare afghanere som er med. ISKP rekrutterer også fra de sentralasiatiske republikkene. Spesielt Tadsjikistan, men også Bangladesh, Pakistan og India, sier han. Etter angrepet fredag kveld, har statskontrollerte medier i Russland identifisert gjerningsmennene som statsborgere fra Tadsjikistan.

Summary: Stadig flere forskere mener det er troverdig at IS står bak Moskva-terroren.

Summary: IS' avdeling i Khorasan-provinsen (ISKP) er pekt ut som spesielt ambisiøs og dødelig. Gruppen har historisk fiendskap mot Russland.

Summary: VG har snakket med en terrorforsker som tror IS håper på flere rekrutter og donorer etter angrepet i Moskva.


Russland trodde de slo ut et ukrainsk jagerfly. De ble lurt.

Det russiske forsvaret publiserte en video av at de bombet et ukrainsk jagerfly i fillebiter. Det er bare én hake: «Flyet» sto der bare som en lokkedue. Russerne ble narret til å angripe en Sukhoi 25-maskin som kunne se ut som et operativt krigsfly. Det var det ikke. – Både Ukraina og Russland har brukt en rekke lokkemidler i denne krigen. Men dette er første gang jeg ser at de bruker noe så stort som et fly, sier Joakim Paasikivi, oberstløytnant ved den svenske Försvarshögskolan, til VG. – I Ukraina er det et firma som har spesialisert seg på å lage slike lokkeduer, såkalte decoys, fortsetter oberstløytnant Paasikivi. I videoen som russerne har publisert, ser vi hvordan de sprenger det ukrainske jagerflyet ved flybasen Kryvyi Rih. Det skjer ved hjelp av en Lancet-drone. Dolgintsevo-basen ligger ikke så langt fra frontlinjen. – Dette var en veldig avansert modell, men når de virkelige ekspertene studerer bildene, er de klare på at dette ikke er et virkelig fly, bare en lokkedue, sier Joakim Paasikivi. – Med tanke på droner fungerer dette tydeligvis aldeles utmerket.  – Er du overrasket over det? – Ja, når vi snakker om lokkeduer i litt mer avansert krigføring, så er det ofte ikke nok med det fysiske, men det må også gi for eksempel varmerefleksjon. Men det virker som dette likevel fungerer mot russernes spaningsmidler. Noen er veldig enkelt bygget - for eksempel av plankebiter. Business Insider  skriver at X-bruker Osinttechnical, som er en konto tilknyttet Center for Naval Analyses, bemerker at lokkemidlet er «bemerkelsesverdig nøyaktig» og kan ha blitt laget ved hjelp av deler fra et utgått Sukhoi 25-fly. – Det overrasker ikke at Ukraina lager «decoys» - det har de gjort med ganske stor suksess i hele krigen, sier Peter Viggo Jakobsen ved det danske Forsvarsakademiet til VG. – Jeg vet likevel ikke så mye om hvor utbredt og hvor effektivt det har vært. Skal få jagerfly Ukrainas forsvar har ingen god jagerflyflåte. Den består i stor grad av gamle fly fra Sovjettiden. Et hvert tap av fly er derfor bekymringsfullt. I 2024 er det ventet levering av en rekke amerikanske F-16-fly fra NATO-land, blant annet Norge.  Business Insider skriver at både Russland og Ukraina har brukt lokkeduer gjennom hele krigen, og at militæreksperter sier de kan være svært effektive når det gjelder å lure fiendtlige styrker til å kaste bort ammunisjon og potensielt gi fra seg informasjon om sin posisjon. Ifølge Forbes har Russland slått ut to ekte ukrainske jagerfly tidligere i høst. Det handlet om en MiG-29-maskin på samme flybase omtrent den 19. september og en Su-25-maskin omtrent den 10. oktober. Begge disse skal ha vært ekte fly. – Disse to angrepene viste hullene i Ukrainas luftvern mellom frontlinjen og denne flybasen. Ukraina hadde konsentrert mesteparten av sitt luftforsvar nær de store byene som Kyiv, Kharkiv og Odesa. Men siden har Ukraina tettet noen av disse hullene, skriver Forbes.

Summary: Russisk forsvar publiserte video av at de bombet et ukrainsk jagerfly som viste seg å være en lokkedue.

Summary: Lokkemidlet: en Sukhoi 25-maskin som så ut som et operativt krigsfly.

Summary: Både Russland og Ukraina har brukt lokkeduer gjennom hele krigen, og militæreksperter mener de kan være effektive.

Summary: Ukraina har ingen god jagerflyflåte, men i 2024 vil de motta amerikanske F-16-fly fra NATO, blant annet Norge.


Beroliger folk etter «zombie-virus»-funn

Etter at et forskerteam gravde opp et eldgammelt virus i den russiske permafrosten, har internett spekulert i om apokalypsen er nær.  Funnet ble omtalt i blant annet The Guardian, og omtales som et «zombie-virus». Forskerne siteres på at «det finnes virus med potensial til å infisere mennesker» begravd i for eksempel den sibirske bakken. Og alle som var i live under covid-19-pandemien, vet at global smitte ikke er til å spøke med. Virus med enormt skadepotensial er høyst reelle. Men kan de gjøre oss til zombier? – Vi vet alle hva en zombie er i filmsammenheng, men de har lite å gjøre med disse virusene de finner i permafrosten.  Det sier Dirk Linke. Han er professor ved UiO, ved seksjon for genetikk og evolusjonsbiologi. Han vet et og annet om virus, smitte og til og med zombier. Så hva har de egentlig funnet i Sibir? – I permafrost-prøver har de sett på hva som finnes av virus og bakterier, og klart å finne en type virus som fremdeles er levedyktig og med potensial til å smitte encellede organismer. Altså ikke mennesker, sier Linke.  Han viser til en forskningsartikkel fra Nation Library of Medicine fra 2023, som tar for seg fakta og fiksjon når det kommer til såkalte «zombie-virus». I artikkelen forklares det at dette er en betegnelse for virus som har vært inaktive i mange, mange år.  Han mener det likevel er et interessant funn, og at man i høyeste grad skal være aktsom når man graver etter virus fra oldtiden.  – Du skal være varsom, og tenke på hva dette kan bety, med tanke på fremtidig smitte hos mennesker og dyr. Eller planter, for den saks skyld. Men for å være klar: Dette er en potensiell risiko. Faren er liten, men aldri null.  I «The Last of Us», som ble hyllet etter premieren i 2023, er menneskeheten drevet til randen av utryddelse etter en soppinfeksjon. Soppen tar over hjernen, og gjør verten til en voldelig og livsfarlig marionett.  – Og du lurer nå på om det finnes noe som kan fremkalle en zombie-lignende tilstand? – Ja.  – Jeg tror ikke det. Det finnes enkelte medikamenter og substanser som kan gjøre dette, men det er ikke infeksjoner. I dyreverden har du virus og parasitter som har blitt beskrevet som «zombie-aktige», fordi de endrer atferden til verten. Lærebokeksempelet er en parasitt som angriper snegler, og får dem til å vise seg på synlige steder, for å tiltrekke seg fugler. Fuglene spiser sneglen, og smitten beveger seg. Det kan du jo kalle en zombie-sykdom, for dyret er ikke i kontroll.  Men mennesker? Nei, ikke ifølge Linke – Du har sykdommer som endrer menneskelig atferd til en viss grad. Rabies er et eksempel. Rabies kan gjøre deg veldig aggressiv, men kanskje ikke helt zombie. Selv om det er et steg i den retningen.  Ok, så vi er ikke på vei inn i et «The Last of Us»-samfunn. Men Linke sier det finnes filmer og serier som viser det han mener er troverdige muligheter.  – Det er en veldig fin film, som heter «Contagion», som jeg synes viser realistiske scenarioer. Den handler ikke om zombier, men den viser hvordan folk dør fordi de ikke klarer å håndtere spredningen. Det blir anarki.  Han er altså klar på at det er de menneskelige konfliktene over ressurser som er faren.  – Det er den ekte trusselen. Så jeg ville ikke vært så bekymret for endret atferd basert på virus, atferd endrer seg av helt andre grunner.

Summary: Forskere har funnet et gammelt virus i russisk permafrost, og omtalt det som et "zombie-virus"

Summary: Dirk Linke, professor ved UiO, forklarer at viruset kan infisere encellede organismer, men ikke mennesker

Summary: Han sier det ligger en potensiell risiko ved å grave opp gamle virus, men faren for smitte er liten

Summary: Zombie-lignende tilstander hos mennesker som følge av virus er usannsynlig, men sykdommer som rabies kan endre menneskelig atferd