Glemte kriser: Angola topper igjen listen

De mest «glemte krisene» i 2023 er alle i Afrika. I Angola trenger syv millioner mennesker nødhjelp. – Internasjonale medier har hatt bred dekning av jordskjelvet i Tyrkia og Syria, krigen i Ukraina, og krigen på Gazastripen. Det er bra. Samtidig ser vi at noen kriser overskygger andre. Det sier Kaj-Martin Georgsen. Han er generalsekretær i CARE Norge. Rapporten er et forsøk på å løfte frem humanitære kriser, som påvirker millioner av mennesker hver eneste dag. Hvert år lager organisasjonene en liste over kriser som de mener er glemt. Dette er de «ti mest underrapporterte krisene» i 2023: Listen er utarbeidet i samarbeid med medieovervåkningsbyrået Meltwater. De har sett på over fem millioner nettartikler på engelsk, fransk, spansk, tysk og arabisk. Alle krisene ligger på det afrikanske kontinentet, det gjorde de også året før. For andre år på rad topper Angola listen over verdens mest underrapporterte kriser, skriver CARE. Landet er i dyp krise etter en langvarige borgerkrigen, tørke og flom. Av artiklene som ble undersøkt handler rett over tusen om krisen i Angola.  «Til sammenligning ble det publisert 273.279 artikler om Barbie-filmen» skriver CARE. Prinsesse Diana satte søkelys Forbedring av levevilkårene i Angola lå prinsesse Diana nært. I 1997, ni måneder før hun ble drept, besøkte hun landet.  Formålet var å bidra til forbud mot bruk av landminer. Hun var blant annet innom et område som tidligere var et livsfarlig minefelt, som hadde blitt ryddet og gjort trygt.  Turen til Angola var den første reisen prinsessen foretok på egen hånd etter skilsmissen fra prins Charles.

Summary: De ti mest underrapporterte krisene i 2023 er alle i Afrika

Summary: Angola topper listen for andre år på rad, etter å ha blitt rammet av borgerkrig, tørke og flom.

Summary: Listen lages hvert år for å løfte frem humanitære kriser, som påvirker millioner av mennesker hver eneste dag.

Summary: Prinsesse Diana besøkte Angola i 1997 for å hjelpe til med forbudet mot bruk av landminer.


Havarikommisjonen etter dødsulykke: – Bussjåfører bør være bedre beskyttet

Selv om farten var lav, ble konsekvensene store da to busser frontkolliderte: Den ene sjåføren omkom, den andre ble kritisk skadet. Statens havarikommisjon (SHK) har gransket møteulykken mellom to busser på riksvei 110 i Fredrikstad fjerde juledag i fjor. Undersøkelsen viser at bussenes venstre front – der føreren sitter – ikke er utformet med tanke på slike sammenstøt. – Dette er kritisk for sikkerheten til bussførere ved frontkollisjoner mellom busser med liten overlapp, skriver kommisjonen i rapporten som ble lagt frem torsdag. På drøyt ti år har minst ti bussjåfører mistet livet i møteulykker, ifølge Fagforbundet. To like rutebusser fra Vy Buss AS var involvert i ulykken ved Fredrikstadbrua. Den ene hadde to passasjerer, den andre var tom. Kommisjonen har ikke funnet noen forklaring på at den ene sjåføren i noen sekunder var ute av stand til aktivt å føre bussen og kom over i motgående kjørefelt. I kollisjonsøyeblikket var hastigheten cirka 32 og 35 km/t. Likevel fikk begge bussene omfattende skader på førerplass.  Den ene sjåføren, en mann i 50-årene, mistet livet. Den andre ble fløyet til Ullevål sykehus med kritiske skader. De to passasjerene fikk lettere skader. Begge bussene var 2013-modeller fra produsenten MAN. – Utformingen med manglende støtavvisende konstruksjon på bussenes venstre front representerer en utfordring hos flere bussprodusenter, skriver kommisjonen. Tilsvarende utfordringer i konstruksjonen var også synlig i ulykkene på Nafstad i Ullensaker 17. november 2017 og på Tangen i Stange 11. mars 2021. – SHK mener at bussførere som arbeidstagere bør være bedre beskyttet, skriver kommisjonen, men fremmer ingen nye sikkerhetstilrådinger. Kommisjonen har allerede gitt råd til det pågående arbeidet om kollisjonssikkerhet i buss som skjer i regi av bussbransjen, vegvesenet og Samferdselsdepartementet. Sjåfører er sårbare Nye norske krav til frontkollisjonsbeskyttelse i nye busser trådte i kraft 1. oktober. Kravet innebærer en pendeltest der en 1500 kilo tung plate slår mot fronten av en buss i rundt 30 km/t. Havarikommisjonen påpeker at venstre hjørnet foran på busser har svakheter i frontkollisjoner med liten overlapp, som ikke nødvendigvis vil bli avdekket gjennom ett flatt anslag mot fronten i en pendeltest. Transportsøkonomisk institutt (TØI) opplyser at det ikke er krav om sikkerhetsbjelker rundt førerplassen i busser, slik det er i lastebiler og personbiler. – Bussjåfører er derfor veldig sårbare ved frontkollisjoner, spesielt med andre busser, lastebiler eller strukturer som vegger og bropillarer, påpeker TØI. Vil ha nye regler Fagforbundet organiserer 2300 medlemmer i kollektivtrafikken. – Førersikkerheten er altfor dårlig, sier nestleder i Fagforbundet Yrkesseksjon samferdsel og teknisk Ove Andreas Solberg etter bussulykkene. Han sier medlemmene er bekymret for sikkerheten i bussene og mener at ingen andre yrkesgrupper ville godtatt en slik arbeidsplass. – Vi oppfatter at samferdselsministeren tar dette på alvor, men arbeidet går for tregt. Vi trenger et nytt regelverk på plass, og sikrere busser, sier Solberg.

Summary: To busser kolliderte på riksvei 110 i Fredrikstad 4. juledag i fjor

Summary: Statens havarikommisjon (SHK) konkluderer med kritisk sikkerhet for bussførere ved frontkollisjoner mellom busser med liten overlapp

Summary: På ti år har minst ti bussjåfører mistet livet i møteulykker

Summary: Bussens venstre front mangler støtavvisende konstruksjon, noe som representerer en utfordring hos flere bussprodusenter

Summary: Nye norske krav til frontkollisjonsbeskyttelse trådte i kraft 1. oktober, men bussjåfører er fortsatt sårbare ved frontkollisjoner

Summary: Fagforbundet etterlyser et nytt regelverk og sikrere busser for å bedre førersikkerheten


Skistad håper på buing – vil ha mer «bråk» fra rivalen

Kristine Stavås Skistad (25) gjør alt hun kan for å terge Sverige. Fredag møter hun tolv (!) svensker i «løvens hule». – Det er stas, sier Skistad. – Skistad har noen som er sugne på å ta seieren fra henne, men hun motiveres vel ganske mye av det, sier Maja Dahlqvist. Sveriges skiprofiler var lite imponert da det trønderske publikumet buet på dem under prøve-VM før jul. De tror Skistad slipper samme melodi i Falun, Sveriges nasjonalanlegg for langrenn, på fredagens siste verdenscup-sprint.  – Jeg håper ikke det, men det blir nok en tøff duell. Sverige mot Skistad, sier Linn Svahn. Skistad har ikke noe imot buing. – Falun er et høydepunkt. Jeg er veldig forberedt på buing og ser frem til det, sier Skistad i typisk stil.  – Jeg tror dessverre ikke det blir noe buing på henne faktisk, sier Dahlqvist, som skal flytte til Trondheim.  – Er svenske skifans snillere enn norske? – Jeg tror dere er litt mer fanatiske i Norge. Men kanskje man trenger den rivaliseringen i sporten, svarer Dahlqvist. Sverige har vunnet 9 av de 13 sprintrennene i år – seks av dem ved Linn Svahn. De fire øvrige har gått til Skistad.  De siste elleve sprintene har med ett unntak (Jonna Sundling) gått til Svahn eller Skistad.  – Jeg synes det er veldig stas med Svahn, sier Skistad om duellen. – Det er vel kult å følge med på. Hvem jeg slår, spiller ingen rolle, sier Svahn. Når Skistad vinner bruker hun både tradisjonelle og sosiale medier til å gni det mest mulig inn til svenskene - i tillegg til merkbare gester over mållinjen: Svahn ble kjent som en person med temperatur etter gjennombruddet i vinteren 2019/20. Legenden Charlotte Kalla stemplet hun som «rebell» i sin biografi. Og det ble dratt frem paralleller til Petter Northug for måten hun fremsto under VM i 2021:  Så kom noen tøffe år. Svahn ble borte med skulderskade. Da hun vant i Toblach rundt nyttår, var det etter en tørke på 1046 dager.  Og nå fremstår Svahn på ingen måte «kaxig» mer.  – Ja, hun virker mer rolig nå, sier Skistad. Hun skulle gjerne sett at rivalen fortsatt var mer «bråkete». – Jeg synes det var mer gøy, men hun trenger sikkert en sesong på å komme seg litt inn i det igjen, sier Skistad. Svahns lag- og bestevenninne Frida Karlsson forklarer endringen slik: – Svahn er blitt tryggere. Hun er direkte og har en aura man respekterer veldig. Men hun er like rar som meg egentlig, ler Karlsson og legger til: – Hun gjemmer det litt mer bare. Generelt har Sveriges løpere bidratt minimalt i «ordkrigen» med Skistad. – Vi har ikke så mye fokus på henne som hun har på oss, sier Dahlqvist. – Kristine jobber ganske mye med å starte den kampen, så er vel ikke Linn den første til å slenge seg på. For Linn handler det om å ha følelsen av at man er best – ikke hvem man er bedre enn, sier Karlsson. Hun opplever Skistad som mystisk og tror det svenske publikum deler synet. – Man vet ikke så mye om henne, men hun er veldig god. Det er jo det hun bygger sin karakter på. Hun leverer ikke så lange svar, hun prater ikke så mye som en annen. – Hvem...? – Jeg kan stå å skravle i intervjuene, mens hun gir tre ord, så er det bra. Men hun er mystisk, og det er kult at det er ulike profiler. – Har dere svensker bevisst bestemt dere for å ikke bidra i ordkampen? – Men hvor merkelig hadde det ikke vært om jeg sa noe «kaxig» mot henne? Så får jeg stryk med et halvt oppløp på en spurt, svarer Karlsson og ler.  Hun har nemlig sin største styrke på distanse. – Jeg kan ikke gå inn i den kampen, det hadde bare sett teit ut. Det er ikke min kamp å ta, så er vel ikke Linn eller Jonna så sugne på å ta den heller.

Summary: Kristine Stavås Skistad (25) møter tolv svensker i Falun, Sveriges nasjonalanlegg for langrenn, fredag i verdenscup-sprint.

Summary: Skistad er forberedt på buing og ser frem til det, men svenske profiler tviler på at det skjer.

Summary: Sverige har vunnet 9 av 13 sprintrenn i år – seks ved Linn Svahn. De fire øvrige har Skistad tatt.

Summary: Skistad bruker mediene for å terge Sverige – svenskene er derimot mer passive


Hunger, svinkoppor och genomblöta kläder är inte trevligt i något sammanhang. Men kanske är det extra allvarligt när det gäller värnpliktiga. Pliktrådets senaste rapport utgör bekymrande läsning. På Älvsborgs amfibieregemente har värnpliktiga fått så lite mat att de rasat i vikt. En del uppger att de gått ner sex kilo på sex veckor. Matbristen ska ha orsakats av en misslyckad upphandling med en extern leverantör. Brist på regnställ Andra vittnar om att de tvingats tejpa ihop kängor med silvertejp när sulorna lossnat. Det är stor brist på regnställ och skyddsglasögon. De glasögon som bjuds riskerar att imma igen. Vid sådana tillfällen ska befäl ha beordrat de värnpliktiga att skjuta ”på känsla”. Det är förvisso inte konstigt att det sker sjukdomsutbrott när många personer bor tillsammans på en liten yta, konstaterar Pliktrådet. Men spridningen av svinkoppor kan ha förvärrats på grund av att det varit brist på personlig utrustning och värnpliktiga därför behövt dela handdukar. Pål Jonson duckar Försvarsminister Pål Jonson har reagerat på vittnesmålen. Han säger till Altinget att regeringen redan har vidtagit åtgärder för att förbättra tillgången till utrustning och att ansvaret nu ligger på ansvariga myndigheter. Det räcker faktiskt inte. Pål Jonson är ansvarig minister och kan inte skyffla över ansvaret för en så allvarlig fråga på myndigheterna. Regeringen och Försvarsmakten inledde året med att varna svenska folket för krig och uppmana dem att ta tag i sin egen krisberedskap. Samtidigt saknar de värnpliktiga ordentliga kängor och tvingas äta mögligt bröd. Känt problem Larm om värnpliktigas bristande utrustning är inte något nytt. För snart två år sedan intervjuade Aftonbladet ledare Pliktrådets förtroendevalda. De vittnade om trosor som ger blodiga skavsår, hjälmar så stora att de glider ner över ögonen när man ska skjuta och behåar vars dragkedjor ger köldskador. – Ingenting är anpassat för kvinnor. Kängorna fungerar inte, hjälmen fungerar inte, handskarna fungerar inte, stridsvästen fungerar inte, det finns inga kroppsskydd som passar. Inte ens långkalsongerna går att använda, sa Felicia Konstenius från Pliktrådet då. Försvarsmakten har prioriterat problemet med utrustningen, skriver Pliktrådet. Trots det tvingas värnpliktiga fortfarande skjuta utan att se vad de siktar på. Skjut där du ”tror att fienden kan befinna sig”, ska befäl till exempel ha sagt. Det är inte en bild av försvaret man vill se.

Summary: Värnpliktiga vittnar om otillräcklig matförsörjning, brist på skyddsutrustning och sjukdomsutbrott, enligt Pliktrådets senaste rapport.

Summary: En del ska till exempel ha beordrats att skjuta ”på känsla” när skyddsglasögon immat igen.

Summary: Aftonbladets ledarsida tycker att försvarsminister Pål Jonson (M) måste börja ta ansvar för problemet, särskilt när han just uppmanat svenskar att förbereda sig på krig.


Just nu vräks två barn om dagen i Sverige

Häromdagen berättade Kronofogden att antalet barn som vräks stiger. Det första halvåret i år har 345 barn tvingats lämna sina hem. Två barn varje dag. I stället för ett hem hänvisas det ofta till akutboenden, andrahandslägenheter eller andra tillfälliga lösningar. – Att inte ha ett stadigt hem begränsar barnens möjlighet att klara skolan, säger Samira Abutaleb Rosenlundh på Rädda Barnen till Dagens Nyheter. Tacka fasen för det. Sämre hälsa Enligt Rädda Barnen kan ett otryggt boende dessutom bidra till sämre psykiskt hälsa, både hos barn och vuxna. Just nu kommer också andra siffror. Storbankerna presenterar resultatet för det senaste kvartalet. Och det går bra, riktigt bra. Pengar rullar in, som Petter skulle ha uttryckt det. Handelsbanken kan visa upp ett resultat på nästan tio miljarder. På tre månader. Nordea tjänade dubbelt så mycket. Det går ingen nöd på de andra bankerna heller. Förklaringen är enkel. Medan räntorna vi betalar för våra lån har rakat i höjden har den ränta banken betalar för våra sparpengar halkat efter. På bankspråk talar man om ett ökat räntenetto. Det är alltså vi som betalar, ifall det skulle ha undgått någon. Tuffare för vissa Tiderna må vara tuffa, men de är tuffare för vissa. Och frågan är om inte barn som till och med förvägras rätten att växa upp i ett tryggt hem drabbas allra hårdast. Sverige behöver inte vara ett land där två barn om dagen vräks. Det spar inte ens några pengar. Kostnaderna för att hjälpa familjen blir bara större när den förlorat sin bostad. Dessutom finns det resurser. Bankernas nästan oanständiga övervinster är bara ett exempel. I sin budgetmotion föreslog socialdemokraterna en bankskatt. Den skulle dra in tio miljarder, lika mycket som Handelsbankens vinst de senaste tre månaderna. Förbättra barns villkor Det skulle inte bara räcka för att stoppa vräkningar av barn, utan också till att förbättra barns villkor i allmänhet. Sedan förra året har Kronofogden uppdraget att förbättra samarbetet med bland annat hyresvärdar och socialtjänst för att undvika vräkningar. Det är förstås extra viktigt när barn är inbladade. Det jobbet måste bli effektivare, och både kommuner och hyresvärdar får anstränga sig ännu lite hårdare. När det är tuffa tider måste de mest utsatta skyddas. Det är svårt att tänka sig någon mer utsatt än ett barn som förlorar sitt hem.

Summary: Antalet utmätta barn i Sverige stiger, med två barn som vräks varje dag enligt Kronofogdemyndigheten.

Summary: Parallellt strömmar storvinster in till storbankerna, med Handelsbanken som rapporterade en vinst på nästan tio miljarder inom tre månader.

Summary: Aftonbladets ledarredaktion anser att Kronofogden, socialtjänsten och hyresvärdarna måste ta ansvar för att barn inte ska vräkas..


Liv Stidahl (81) ble evakuert: Mannens rullator ble stående igjen

LEIRSUND (VG) Ved ett-tiden i natt ble ekteparet Liv og Svein Stidahl evakuert fra boligen sin i Leirsund på grunn av vannmassene. Rullatoren til mannen ble derimot lagt igjen. Ekstremværet «Hans» har herjet de siste døgnene i Sør-Norge, noe som har resultert i over tusen isolerte, og flere titalls som er blitt evakuert.  En av de evakuerte er Liv Stidahl på 81 år.  – Jeg har opplevd mange flommer siden jeg kjøpte huset i 1978, men jeg har aldri før blitt evakuert, forteller hun. Ekteparet Stidahl ble evakuert natt til tirsdag, og bor nå, med de fleste fra Leirsund sentrum, på et hotell femten minutter unna. Videoen viser Leirsund bro, både gangbroen og bilbroen, som er fylt opp av vann. Foto: Hallgeir Vågenes / VG  De prøvde å få med seg det viktigste under evakueringen, men glemte i all hast Sveins rullator. – Han klarer jo ikke å gå noe særlig, så det er jo ganske dumt, da. Han har måtte være på hotellet i hele dag uten rullatoren, forteller hun.  Liv Stidahl hadde derimot vært lur og parkert bilen på andre siden av gaten, et stykke unna huset, i tilfelle de måtte evakuere. – Heldigvis lå rullatoren i bilen, sier hun, etter å ha hentet bilen tilbake til hotellet. Om hun hadde glemt igjen rullatoren i huset, hadde den vært umulig å få tak i. – Vi kommer oss ikke inn til huset nå, det er fult av vann rundt hele, forteller Liv. Flere boliger har blitt evakuerte, og en større andel er isolerte, etter høy vannstand i Lillestrøm kommune i Akershus.  Nylig ble seks boliger i Hexeberg på Frogner i Lillestrøm evakuert i forbindelse med flommen.  – Politiet og brannvesenet er fremme i forbindelse med evakueringen. Vannet stiger raskt i området, sier operasjonsleder Gisle Sveen til VG. I evakueringen blir det benyttet båt. Også Lillestrøm kommune bekrefter evakueringen. – Er det noen som ikke klarer evakuere seg selv, så bistår vi. Det er snakk om en del vann, uten at jeg vet nøyaktig hva omfanget er, sier kommunikasjonssjef i kommunen Heidi Lippestad. Innlandet politidistrikt opplyser om at 119 personer er evakuert i Innlandet som følge av ekstremværet. Innbyggere har blitt evakuert fra kommunene Gran, Østre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Nord Aurdal og Vang. Nærmere 1500 mennesker er isolerte i Asak ved Leirsund i Lillestrøm kommune, bekrefter Lippestad.  Det er den lille elven Jeksla som har flommet over sine bredder, som har oversvømt Branderudveien. Kommunen vil kalle inn til informasjonsmøte for de isolerte i ettermiddag. Da skal ordføreren lede møtet. Ekstremværet «Hans» er utvidet og gjelder frem til onsdag morgen, melder Meteorologene på X/Twitter. – Det er fortsatt mye nedbør i vente. I den røde sonen kan en forvente 50-70 mm på 24 timer, og det  kommer mest nedbør i vest, skriver Meteorologene klokken 12.00 tirsdag. Les siste nytt om ekstremværet «Hans» her.

Summary: Ekteparet Liv og Svein Stidahl ble evakuert fra hjemmet sitt i Leirsund grunnet ekstremværet "Hans" som har ført til høy vannstand i Sør-Norge.

Summary: Flere enn tusen mennesker har blitt isolerte, og dusinvis har blitt evakuert som resultat av uværet.

Summary: Stidahls ble evakuert natt til tirsdag og bor nå på et hotell. Sveins rullator ble glemt i hastverket.

Summary: Ekstremværet "Hans" er forventet å vare frem til onsdag morgen.


Fastighetsägarna vill höja hyrorna med 12 procent: ”Orimligt”

Fastighetsägarna vill höja lägenhetshyrorna i Stockholm och Göteborg med 12 procent. Orimligt, tycker Hyresgästföreningen. – Det är olyckligt att de startar förhandlingarna på det här sättet, säger förhandlingschefen Carl-Johan Bergström. Det är dags för nya förhandlingar om nästa års hyror. Fastighetsägarna, som företräder 15 000 medlemmar och förhandlar om 320 000 lägenhetshyror, har kommit med sitt bud för Stockholm och Göteborg – 12 procent. Anledningarna är flera, förklarar Rikard Ljunggren, vd på Fastighetsägarna GFR, där bland annat Västra Götaland ingår: – De här extremt stora kostnadsökningarna vad gäller räntor, uppvärmning och allmän inflation har slagit hårt mot hela samhället och extra hårt mot fastighetsbranschen. Samtidigt har hyrorna inte hängt med i den samhällsekonomiska utvecklingen alls. Det blir svårare och svårare för fastighetsägarna att täcka kostnaden, och kan de inte det så kommer det att gå ut över hyresgästerna med exempelvis sämre underhåll.  För en genomsnittlig bostad med tre rum och kök motsvarar en höjning på 12 procent strax över 800 kronor i månaden. ”Orimliga” Hyresgästföreningens förhandlingschef Carl-Johan Bergström kallar utspelet ”ansvarslöst”. – De var orimliga förra året och är ännu orimligare i år. Det är olyckligt att de startar förhandlingarna på det här sättet. Vi hade hoppats att de skulle ta större ansvar i år. Förra hösten var Fastighetsägarnas krav 10 procent. Förhandlingarna blev långa. Höjningen landade till slut på 4 procent i genomsnitt.  – Hyresgästerna är extremt hårt pressade ekonomiskt. Vi kommer från ett år där vi hade den högsta hyreshöjningen på 30 år. Hyresgästerna tog ett stort ansvar förra året, nu behöver fastighetsägarna ta större ansvar, säger Carl-Johan Bergström. Vad tänker du om Fastighetsägarnas argument?

– Det stämmer att det är ökade kostnader. Vi har ett ekonomiskt läge i samhället som är tufft för de flesta. Men nu vill man flytta över allt ansvar på hyresgästerna. Vi kommer från väldigt goda år, och en lång period av ökade fastighetsvärden och låga räntor. Fastighetsägarna har under de åren argumenterat för att en höjning behövs för att spara för sämre tider. Nu är det sämre tider, och då finns plötsligt inga pengar. Kunde varit högre Rikard Ljunggren på Fastighetsägarna anser att kravet är rimligt. Faktum är att det hade kunnat vara ännu högre, säger han.  – Nytt för i år är trepartsmodellen där vi är överens om faktorer som ska ligga till grund vid förhandling. När vi lägger ihop faktorerna så landar vi på ungefär 14,1 procent som skulle behövas i hyresökning. Även det är förmodligen lägre än vad de faktiska kostnaderna är, eftersom man tittar på ett snitt. Samtidigt ska vi ha ett hyresgästperspektiv, och då är 12 procent ett avvägt yrkande. Carl-Johan Bergström på Hyresgästföreningen säger att man också måste se till hyresgästernas förutsättningar: – Skulle den här hyreshöjningen bli aktuell skulle vissa behöva flytta och många skulle behöva skära ner på annat, som aktiviteter för barnen. Hyran är det första man betalar, men allt annat skulle hyresgäster behöva skära ner på. Det är inte rimligt. Fick extra smäll Förhoppningen är att de nya hyrorna blir klara för en höjning från den 1 januari 2024. Förra året fick en del hyresgäster en retroaktiv smäll, eftersom de lokala förhandlingarna drog ut på tiden. Det hoppas både Fastighetsägarna och Hyresgästföreningen att man ska undvika i år. – Det påverkar hyresgästerna. Utöver allt annat som är dyrt så får man betala en extra hyreshöjning. Är retroaktiviteten mer än tre månader kan du heller inte justera upp exempelvis ett bostadsbidrag, utan får ta den extra kostnaden själv, säger Carl-Johan Bergström.  En ny lagstiftning som anger tidsgränser för förhandlingarna lär spela in. Men viss retroaktivitet går inte att utesluta, säger Rikard Ljunggren, som är övertygad om att förhandlingarna kommer att bli tuffa. – Men det kommer definitivt att bli en snabbare process än förra året, då det gick historiskt segt.

Summary: Fastighetsägarna föreslår en hyreshöjning på 12 procent nästa år i Stockholm och Göteborg, vilket anses vara orimligt av Hyresgästföreningen.

Summary: Anledningen till förslaget är de stora kostnadsökningarna för räntor, uppvärmning och inflation, vilka påverkar fastighetsbranschen kraftigt.

Summary: Om förslaget accepteras kommer det att öka månadshyran för en genomsnittlig tre rum och kök med strax över 800 kronor.


Skal gå (og ro) 2000 km for å feste på Ibiza

Engelskmannen sier til VG at han forventer å ankomme klubben med energi til overs. Henry Moores (21) fra Macclesfield i England har alltid likt å ta seg en god fest. Derfor har han lenge hatt en drøm om å dra til Ibiza, en øy som er kjent for nettopp festing. Drømmen ble forsterket da han nylig kontaktet en av eierne bak klubben O Beach på Ibiza, Wayne Lineker. Moores lovet å legge ut på 2000 kilometer lang gåtur til Ibiza om Lineker svarte, ifølge The Mirror.  Det gjorde han. – Jeg er veldig giret og vil dra dit nå, sier Moores til VG. Forventer skikkelig fest Planen er at turen skal ta to måneder og han starter 2. mars. Moores forventer å ankomme klubben 2. mai.  – Men er du ikke litt sliten for å feste når du kommer fram? – Man har alltid energi for en god fest. Jeg tror det skal gå bra. Å gå slike lange strekninger er ikke nytt for 21-åringen. I høst samlet han inn 20.000 pund eller 260.000 kroner til veldedige formål ved å gå 800 kilometer til Paris.  Moores sier til VG at bakteppe for turen til Ibiza er også å samle inn penger til veldedighet. – Jeg satser på å samle inn i hvert fall 100.000 pund denne gangen. Ror siste strekk I forkant av festen har 21-åringen planlagt et maraton, altså 42 km, hver dag. – Nå trener jeg fem timer om dagen for å komme i form til turen, forteller Moores. Engelskmannen er fullt klar over at både Storbritannia og Ibiza er omringet av vann, og påpeker at han har ingen planer om å «ta snarveien» ved å bruke ferger for å krysse over. Nå ser Moores etter muligheter for å ro over sjøen fra Dénia til Ibiza. Det er en strekning på rundt 100 kilometer. Turen fra Storbritannia til Frankrike forblir hittil i en ferge. – Familien min er veldig spente, men også litt bekymret for turen. De og flere venner vil fly å møte meg på Ibiza når jeg ankommer, sier Moores.

Summary: Henry Moores (21) skal gå 2000 km fra Storbritannia til Ibiza for å feste på O Beach-klubben

Summary: Starter 2. mars og planlegger å ankomme 2. mai, skal også samle inn penger til veldedighet

Summary: Nå trener han fem timer hver dag for å bli klar til avreisen.

Summary: Han planlegger også å ro 100 km fra Denia til Ibiza

Summary: Familien hans og venner planlegger å møte ham når han ankommer festen


Full krangel mellom alpinlandslaget og forbundet: – Føler seg ignorert og respektløst behandlet

Norske alpinstjerner føler seg overkjørt av sitt eget forbund — og vil ikke signere avtalen som regulerer markedsrettigheter. – Utøverne er frustrerte. De føler seg ignorert og respektløst behandlet, sier Pål Kleven i advokatkontoret Kleven & Kristensen DA som representerer alle utøverne i alpinlandslaget. Nå har konflikten mellom utøverne – blant dem Lucas Braathen og Aleksander Aamodt Kilde – og ledelsen i Norges Skiforbund (NSF) eskalert.  Utøverne føler ikke lenger det er noe poeng å skjule det som til nå har vært en godt bevart hemmelighet. Situasjonen har vært så fastlåst at enkeltutøvere ikke har skrevet under på landslagsavtalen siden 2021, opplyser Kleven.  Generalsekretær i Norges Skiforbund, Øistein Lunde, kjenner seg ikke igjen i beskrivelsene fra Kleven. Han svarer lenger ned i saken.  Utløste frustrasjonen Tidslinjen for striden går mange år tilbake i tid, men det er hendelser det siste halvåret som har utløst den virkelige frustrasjonen. – Dette er ganske sjokkerende, sier han. – Jeg har aldri opplevd at et forbund totalt overser en rettslig uttalelse fra sitt eget lovutvalg, og i tillegg ikke en gang gir en begrunnelse for det. Dette er i og for seg heller ikke det eneste oppsiktsvekkende med denne prosessen som snart har pågått i tre år, sier advokaten. Nå har utøverne fremmet saken til NSFs kontrollutvalg fordi de mener skistyrets vedtatte landslagsavtale er i strid med lovutvalgets uttalelse. Kleven er klokkeklar på at målet fortsatt er å kunne forhandle om en landslagsavtale med forbundet. Han sier også dette: – Vi har kontinuerlig forholdt oss til idrettens egne oppnevnte utvalg, og har altså gått rett tjenestevei med det for øye å løse saken internt. Det er utmattende, og kan vitne om systemsvikt, sier Kleven. – Hvorfor er dette viktig? – Dette er viktig for at landslagsmodellen skal være bærekraftig. Det er den ikke dersom Norges Skiforbund ensidig skal bestemme hvordan utøverne skal brukes i reklamesammenheng. Som i enhver annen avtale må partene sammen bli enige, noe som reduserer potensielle konflikter og skaper forutberegnelighet. Kleven mener ansvaret for konflikten ligger hos forbundet sentralt. Prosessen har ifølge advokaten vært slik at administrasjonen behandler saken, innstiller til skistyret, som så fatter endelig vedtak. – Jeg vet ikke hvorfor administrasjonen og styret ikke har tatt hensyn til lovutvalgets uttalelse, som etter det jeg kan se ikke nevnt med ett ord i de styredokumentene som omhandler denne saken, sier Kleven. – Vanskelig å forstå I et epost-svar til VG skriver konstituert generalsekretær Øistein Lunde at de ikke kjenner seg igjen i påstanden om at forbundet «totalt overser» uttalelsen fra lovutvalget.  Han hevder utvalgets uttalelse har inngått i administrasjonens innstilling som en del av grunnlaget for skistyrets behandling. «... og har sammen med andre mottatte tilbakemeldinger, erfaringer og vurderinger ført til at NSF har gjort endringer i landslagsavtalen. Dette er gjort for å nærmere klargjøre utøvernes medvirkning i lagets sponsoravtaler», skriver han. Han skriver videre at endringene i avtalen, med henvisning til lovutvalgets uttalelse, er grundig omtalt i et brev til utøverne. «Dialogen med utøverne om deres markedsforpliktelser og medvirkning er også omtalt i oversendelsesbrevet, og vil bli fulgt opp videre i henhold til dette. Det er av den grunn vanskelig å forstå at advokat Kleven hevder uttalelsen fra lov- og påtaleutvalget skal være oversett». Lunde understreker at lagenes sponsoravtaler er fundamentet for den sportslige satsingen på landslag og i rekrutteringsøyemed. Etter forbundets oppfatning er medvirkningsplikten for landslagsutøverne innenfor rammene av idrettens lovverk. Han skriver avslutningsvis at Norges Skiforbund vil bevare og utvikle landslagsmodellen i samarbeid med alle parter, utøvere, støtteapparat og sponsorer. Pål Kleven er ikke imponert når han får lest opp forbundets svar.  Han poengterer at lovutvalgets uttalelse er krystallklar. – Den sier blant annet at utøverne selv eier sine «image rights» og at utøverne og NSF «må bli enige om» omfang (bransjer) og intensitet hva gjelder NSFs bruksrett til utøvernes image rights. – Dette ble også avklart i et etterfølgende møte med lovutvalgets leder, forbundets generalsekretær og deres advokat. De forstod da åpenbart innholdet i avgjørelsen – altså at partene må forhandle om disse forholdene – men det ser ut som det har gått i glemmeboken … sier advokaten.

Summary: Norske alpinstjerner er i konflikt med Norges Skiforbund (NSF) om markedsrettigheter og landslagsavtale.

Summary: Ifølge deres advokat føler utøvere seg ignorert og respektløst behandlet. Enkelte har ikke signert landslagsavtalen siden 2021, ifølge advokaten.

Summary: Utøvernes advokat krever forhandlinger om en ny landslagsavtale i tråd med lovutvalgets uttalelse, og mener dette er viktig for en bærekraftig landslagsmodell.

Summary: Generalsekretær i NSF, Øistein Lunde, kjenner seg ikke igjen i beskrivelsene og hevder endringer er gjort i landslagsavtalen etter lovutvalgets uttalelse.


Oslos største investering noensinne blir «betydelig» dyrere

Men reservevann-prosjektet er i rute for å kunne settes i drift innen 2028, lover byråd Marit Vea (V).  Oslo kommune er i full gang med å bygge ny vannforsyning til byens befolkning. I dag får 90 prosent av alle i Oslo vann fra én kilde: Maridalsvannet.  Det er sårbart. En svikt, eller sabotasje, kan få fatale konsekvenser. At det skjer, er ikke usannsynlig, ifølge en rapport fra 2017. Det trengs derfor en reserveløsning. Og det haster.  Svaret heter Holsfjorden. Fra 2028 skal Oslo kommune kunne frakte rent vann gjennom underjordiske tunneler. Hvis ikke blir det bøter.  Det sier seg kanskje selv at det ikke blir billig. Prosjektet har allerede vært rammet av flere kostnadssprekker. Siste anslag tilsier en totalpris på 26,7 milliarder kroner.  Nå varsler byrådet nok en «betydelig» økning i prisen.  Ville varsle bystyret tidlig  Vann- og avløpsetatens ferske beregning viser at det nye underjordiske renseanlegget på Huseby blir betydelig dyrere enn etaten først trodde.  Det opplyser byråd for miljø og samferdsel, Marit Vea (V), i et fersk notat til bystyret.  – Dette er et viktig veiskille i prosjektet, og derfor informerte jeg bystyret raskt om dette, skriver Vea i en e-post til Aftenposten.  Akkurat hvor mye dyrere det blir, er for tidlig å si. Vea understreker at det gjenstår en «god del arbeid» denne våren før endelige beløp er klare.  Først skal prosjektet gjennom en ny usikkerhetsanalyse. Den er klar om noen måneder. Men vann- og avløpsetaten tror prisøkningen vil kunne dekkes inn av usikkerhetsavsetningen, altså reservebufferen.  Sagt litt teknisk er altså styringsrammen truet, men prosjektet holder seg trolig innenfor kostnadsrammen.  Flere kostnadssprekker  Vannprosjektet er Oslo kommunes største enkeltinvestering noensinne. Og at totalprisen øker, er altså ikke noe nytt.  Helt siden byggestart i januar 2021 har prisen vokst. 12,5 milliarder kroner skulle det koste da. Men allerede noen måneder senere kom den første sprekken. Den var på 5,2 milliarder kroner.  Økningen endte med mistillitsforslag mot daværende byråd for miljø og samferdsel, Lan Marie Berg (MDG). Bystyret mente hun hadde ventet for lenge med å informere om økningen. Hun svarte at hun ville vente på en kvalitetssikring av prisøkningen før hun informerte bystyret.  Saken førte til at hele Raymond Johansens byråd gikk av. Og på igjen, med Sirin Stav (MDG) som ny miljø- og samferdselsbyråd.  Så gikk det to måneder før Stav varslet nok en økning, denne gang i del to av prosjektet. 7 milliarder kroner dyrere, lød beskjeden. Etter flere kostnadssprekker lå dermed prosjektet an til å koste 27 milliarder kroner. Prosjektet er i rute Tre år er gått. Etter lønns- og prisvekst ligger prosjektet nå an til å koste et sted mellom 26,7 og 30,3 mrd. kroner.  Rett før jul startet en 1000 tonn tung tunnelboremaskin, døpt Laila, arbeidet med å bore vanntunnel fra renseanlegget på Huseby og inn mot Oslo.  Bor du over der Laila skal bore, kan det hende du vil merke henne. Det vil i så fall oppleves som en jevn durelyd i ca. to–tre uker. Lurer du på om du bor innenfor det foreslåtte planområdet? Sjekk på kartet. Og tunnelen mellom Holsfjorden og Huseby er over halvveis ferdig.  – Prosjektet ny vannforsyning går i all hovedsak som planlagt og er i rute for å kunne settes i drift innen 2028, lover byråd Vea.

Summary: Oslo kommune bygger en ny vannforsyning til byens befolkning, som skal være i drift innen 2028.

Summary: Totalprisen for prosjektet er ca. 26,7 milliarder kroner, men nå varsler byrådet at prisen blir høyere.

Summary: Det er foreløpig ukjent hvor mye dyrere det blir. Prosjektet er kommunens største enkeltinvestering noensinne.


Carl I. Hagen (79) mener aldersgrensen bør fjernes: – Meningsløst

Carl I. Hagen beskriver seg selv som «Stortingets suverent eldste representant», og synes det går helt supert å stå i jobb som 79-åring. Han synes at det er meningsløst at fastleger må gå av ved fylte 75.  Tidligere i sommer publiserte VG saken om Jan Fyllingen, som blir bedt om å slutte i jobben som fastlege på sin 75-årsdag grunnet en forskrift i fastlegeordningen som sier at kommunen ikke får forlenge en fastlegeavtale etter at legen har fylt 75 år. Stortingspolitiker Carl I. Hagen (Frp) synes det er beklagelig at alder skal være en begrensning. – Det er helt meningsløst at mange fastleger som snart fyller 75 skal slutte selv om de er fullt kapable og fortsatt har autorisasjon, sier Hagen. Han kommer med en sterk oppfordring til helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol (Ap). – Jeg vil oppfordre Kjerkol til å ta de nødvendige skritt for å endre grensen til 80, eller helst fjerne den helt. – Få ut fingeren og sett pasienten først! Selv trives Hagen med å være i jobb. Langt etter ordinær pensjonsalder.  – Det går helt supert! – Jeg pleier å bruke Olav Thon som et eksempel, han har jo først gått av nå som han er 100 år. – Trasig Også stortingsrepresentant Erlend Svardal Bøe i Høyre synes VGs sak om Jan Fyllingen er trist lesing. – Jeg synes det er trasig å se at Jan og andre friske og spreke fastleger som ønsker å fortsette i jobben sin, ikke får mulighet til det kun fordi de når en bestemt alder, sier Svardal Bøe. I 2015 fikk Høyre gjennomslag på Stortinget for at aldersgrensen for bortfall av autorisasjon for helsepersonell skulle heves fra 75 år til 80 år, men med klare krav om kontroll og helsetest. Svardal Bøe mener at dagens situasjon, der flere og flere pasienter blir stående uten fastlege, er alvorlig. – Vi må ikke undervurdere ressursen eldre kan være i arbeidslivet i årene fremover. Har fått råd fra ekspertutvalg Statssekretær Truls Vasvik (Ap) i helse- og omsorgs departementet skriver i en e-post til VG at regjeringen hver dag jobber for å sikre en stabil og bærekraftig fastlegeordning.  – Vi har derfor en historisk satsing på allmennlegetjenesten i statsbudsjettet. Det er særlig viktig å rekruttere flere fastleger og beholde de vi har.  Han forteller at et ekspertutvalg har gitt råd og anbefalinger til arbeidet.  – Utvalget mener at rekrutteringsutfordringene i dagens fastlegeordning kan tilsi at det bør stimuleres til at eldre fastleger får mulighet til å stå i yrket lenger enn til fylte 75 år, sier Vasvik.  – Dette er forutsatt at de er friske, velfungerende og i stand til å utføre oppgavene i en fastlegevirksomhet på en forsvarlig måte. Ekspertutvalgets rapport er nå på bred høring, ifølge Vasvik, og innspillene vil være med på å danne grunnlag for hvordan saken følges opp.  – Vi vil også fortsette det gode samarbeidet med Legeforeningen, KS og Oslo kommune i trepartssamarbeidet om hvordan vi sammen skal utvikle fastlegeordningen videre. Ønsker samfunnsendring Erlend Svardal Bøe mener at samfunnet burde bli mer aldersvennlig.  – Vi har en jobb å gjøre med å skape et mer aldersvennlig samfunn og bli bedre på å beholde erfarne mennesker som har bygget kompetanse over mange år. Dessverre mener jeg vi har en regjering som ikke bidrar til det, sier Svardal Bøe. Statssekretær Vasvik er enig med Svardal Bøe om at det må skapes et mer aldersvennlig samfunn.  Han peker på eldrereformen Bo Trygt hjemme, som skal bidra til flere sosiale møteplasser for eldre, aldersvennlig transport, aldersvennlig frivillighet og planlegging for en bedre alderdom.  – Regjeringen vil også opprettholde oppmerksomheten om behovet for et aldersvennlig arbeidsliv, sier Vasvik.

Summary: Stortingsrepresentant Carl I. Hagen (79) reagerer på VGs reportasje om fastlege Jan Fyllingen, som ble bedt om å slutte på sin 75-årsdag.

Summary: Hagen oppfordrer helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol til å endre aldersgrensen til 80 eller fjerne den helt.


Proffsgolfens högsta höns har haft ett möte. Direkt efter The Players flög chefer från LIV- respektive PGA-touren till Bahamas och samlades i Tiger Woods lyxhus. – Det var en lång men produktiv dag, säger Webb Simpson, som deltog på mötet. Dagen efter PGA-tourens flaggskeppstävling The Players Championship landade privatjet efter privatjet på Lynden Pindling International Airport i Nassau, Bahamas. Ett av dem tillhörde Yasir Al-Rumayyan – chef för den statliga saudiska investeringsfonden PIF och mannen som drar i spakarna för LIV Golf. Enligt uppgift samlades Al-Rumayyan, PGA-tourens kommissionär Jay Monahan samt spelarfackets sex representanter i Tiger Woods lyxhem för att diskutera proffsgolfens framtid. ”Ville veta vem han är” Det var första gången som PGA-tourspelarna själva involverades i förhandlingarna med LIV Golf och Webb Simpson – en av de sex representanterna i spelarfacket – beskriver det hela som ett produktivt möte. – Jag var mest intresserad av att få veta vem Yasir Al-Rumayyan egentligen är och hur hans planer för golfens framtid ser ut. Han verkar engagerad och pratar mycket om att få sporten att växa globalt, säger Simpson. Det var i juni förra sommaren som nyheten slog ner som en blixt från klar himmel. Nyheten att PGA-touren och LIV Golf – som dessförinnan varit i öppet krig – skulle slås ihop. Men förhandlingarna har dragit ut på tiden och hittills har ingen sammanslagning skett. – I slutändan vill alla se de bästa spelarna i samma tävlingar, precis som i Super Bowl och NBA-finalerna, säger Webb Simpson. ”Tiger är vår ledare” Enligt honom är det – föga förvånande – Tiger Woods som har mest att säga till om från PGA-tourens sida. Woods och Yasir Al-Rumayyan ska också ha spelat en golfrunda ihop på Albany Golf Course på Bahamas dagen efter mötet. – Tiger är väldigt involverad. Han är vår ledare i allt det här och vi litar väldigt mycket på honom, säger Simpson.

Summary: Höga chefer från LIV- och PGA-touren samt spelarfackets sex representanter möttes nyligen på Bahamas för att diskutera proffsgolfens framtid. Mötet ägde rum i Tiger Woods lyxhus.

Summary: Mötet markerade första gången PGA-tourspelare själva var involverade i förhandlingarna med LIV Golf. Webb Simpson, en av spelarfackets representanter, beskrev mötet som produktivt.

Summary: Trots tidigare konflikter mellan PGA-touren och LIV Golf och planer på en sammanslagning, har ingen förening ännu ägt rum. Målet är att se de bästa spelarna i samma tävlingar, likt Super Bowl och NBA-finalerna.


Henvisning ble ikke oppdaget – mann døde: – Går sterkt inn på oss

En pasient med alvorlig sykdom ble i sommer henvist til St. Olavs hospital, men henvisningen ble liggende uoppdaget i flere uker i det omstridte journalsystemet Helseplattformen. Pasienten døde før han fikk time på sykehuset. (Adresseavisen) – Av hensyn til taushetsplikten kan vi ikke gå inn på detaljerte spørsmål, men vi vil understreke at dette er en alvorlig hendelse som går sterkt inn på oss, skriver sykehusdirektør Grethe Aasved i en e-post til Adresseavisen.  Etter innføringen av journalsystemet Helseplattformen har det vært flere tilfeller hvor meldinger og henvisninger ikke har kommet fram som de skulle – og dermed ikke har blitt fulgt opp av helsepersonell til rett tid.  Nå viser det seg at det kan ha ført til at en pasient døde etter at han ikke fikk helsehjelp til rett tid.  Det skjedde etter at henvisningen hans ble liggende uoppdaget i tre uker i en postkasse som ikke var overvåket.  – Denne pasienten var henvist med spørsmål om alvorlig sykdom, og ville fått frist for innkalling innen én til to uker, skriver Aasved. Helseplattformen er navnet på et nytt journalsystem som skal gi helsevesenet i Midt-Norge bedre flyt av pasientopplysninger mellom sykehus og kommuner. Den ble innført ved St. Olavs hospital, som er landets fjerde sykehus, for ett år siden.  Så langt har milliardprosjektet vært preget av en jevn strøm av ulike bekymringsmeldinger, feil, avvik, mangler, brudd på pasientsikkerheten, utsettelser og enorme kostnadsøkninger.  Feil sted Det var i sommer St. Olavs hospital varslet Statens helsetilsyn om den alvorlige hendelsen. Helsetilsynet oversendte deretter saken til Statsforvalteren i Trøndelag for oppfølging. – Saken handler om en henvisning fra fastlegen som havner på feil sted i systemet uten at fastlegen mottar noen feilmelding, skriver Aasved. St. Olav har skrevet en rapport til fylkeslegen. Her går det frem at fastlegen sendte en henvisning til «mottak bildediagnostikk», men at dette var en postkasse som ikke var betjent. Henvisningen ble derfor ikke mottatt og registrert før pasienten selv ringte for å etterlyse time. – Dette skjedde tre uker etter at henvisningen var sendt, skriver Aasved. Pårørende er informert om at Adresseavisen omtaler saken. «Svært alvorlig» Da pasienten tok kontakt med sykehuset, skjedde ting raskt. Pasienten fikk tid for undersøkelse fire dager senere. – Dessverre dør pasienten før konsultasjonen finner sted. Det er umulig å si noe om utfallet hadde vært annerledes uten forsinkelsen, men det er uansett svært alvorlig at henvisninger ikke fanges opp umiddelbart, skriver Aasved. Adresseavisen kjenner ikke til årsaken til at pasienten ble henvist, men sykehuset betegner det som «alvorlig sykdom». Aasved påpeker at saken må ses i sammenheng med den generelle problemstillingen knyttet til at meldinger ikke kommer dit de skal, og ikke blir fanget opp. I starten av oktober ble det kjent at flere hundre henvisninger til Klinikk for bildediagnostikk ikke var blitt fanget opp av sykehuset. Henvisningene hadde havnet i en feilliste som ikke var overvåket. – Hastet – Det vi vet er at pasienten ble henvist fra sin fastlege, og at denne henvisningen havnet i en liste som ikke var overvåket, sier fylkeslege Jan Vaage.  – Omtrent samtidig som henvisningen blir vurdert, og han får tilbakemelding fra sykehuset, dør pasienten av en blødning i munnhulen, sier han.  Vaage mener det er «stor risiko» for at journalsystemet – eller helsepersonellets feil knyttet til bruken av den – kan knyttes direkte til dødsfallet.  – Da henvisningen først ble framlagt for en lege, ble vedkommende gitt behandlingsfrist innen fire dager, så den ble vurdert som noe som hastet. Vi kan derfor anta at han hadde blitt behandlet før hvis henvisningen hadde kommet riktig, sier Vaage.  – Sterkt beklagelig – Det at en pasient får forsinket tilgang til helsetjeneste, er sterkt beklagelig. Her er det flere steg som beklageligvis ikke fungerte, og det må St. Olav og Helseplattformen AS sammen ta ansvar for, sier Trond Utne, konstituert administrerende direktør i Helseplattformen AS. Han sier at henvisningen ideelt sett skulle vært automatisk avvist med beskjed tilbake til avsender, i stedet for at den gikk til manuell oppfølging. Helseplattformen og St. Olav har nå gjennomført et stort arbeid for å sikre at alle arbeidslister i journalsystemet er overvåket og følges opp løpende. – Det har vært arbeidslister som ikke har vært overvåket og fulgt opp. Vi har nå vedtatt en felles oversikt over alle arbeidslister med ansvar for hvem som skal følge opp alle listene, slik at dette ikke skal skje igjen, sier Utne. Har tatt grep Det er nå tatt grep for å forhindre at fastlegene kan sende meldinger til mailbokser som ikke er betjent.  «Helseplattformen, St. Olavs hospital og Epic har gjennomgått denne risikoen og satt i verk umiddelbare justeringer slik at dette ikke skal være mulig i fremtiden. Ansvarlig for gjennomføring er Helseplattformen», skriver sykehuset i rapporten til Statsforvalteren i Trøndelag.  Samtidig tar sykehuset grep for å skjerpe rutinene overfor helsesekretærer – slik at de vet at de skal sjekke hastegraden med lege når de oppdager henvisninger som er feilsendt og ikke er ekspedert til riktig tid. – Gjennom høsten har Helseplattformen AS og St. Olavs hospital klart å få full oversikt over alle lister, og det er etablert automatisk avvisning og varselmelding når slike henvisninger går til feil sted, skriver sykehusdirektør Aasved i mailen. – Alvorlig utfall – Nå har det den siste tiden vært skrevet mye om hvor uhensiktsmessig og tungvint Helseplattformen er, hva det koster og at folk blir slitne og trøtte. De alvorlige sakene vi har sett, har vært knyttet til meldingssystem på ett eller annet vis – enten ved at det er henvisninger utenfra eller internt som ikke kommer riktig fram, eller arbeidslister som ikke er overvåket, sier Vaage.  – Det er ikke tvil om at vi har sett saker som har hatt alvorlige utfall, sier han.  Statsforvalteren skriver i sin vurdering av denne hendelsen at de har erfaring med at St. Olav følger med og fortløpende korrigerer de utfordringer som oppstår bruk av Helseplattformen. Statsforvalteren har derfor avsluttet saken fra sin side.

Summary: En pasient døde før behandling da henvisningen hans ble oversett i journalsystemet Helseplattformen ved St. Olavs hospital.

Summary: Dette er en av flere episoder der informasjon i systemet ikke har blitt fanget opp til rett tid.

Summary: Hendelsen har ført til tiltak for å forbedre rutiner og sikre at feilsendinger ikke gjentar seg.


Suksess-mentoren som forsvant: – Kjente ikke igjen Norge

Håndball-EM ble en gedigen nedtur for Norge. Det overrasker landslagets mentor fra suksessårene, Kent-Harry Andersson. Nå skal Sander Sagosen & co. ut i en tøff OL-kvalik. – Jeg kjente ikke igjen Norge i EM, sier Andersson til VG.  Han jobbet med landslaget i syv år med stigende suksess frem til samarbeidet brått tok slutt etter EM-bronsen i 2020. De neste dagene skal Norge møte Portugal, Ungarn og Tunisia. To nasjoner får plass i Paris-OL til sommeren. – Dette kan fort bli dødens gruppe, sier landslagssjef Jonas Wille til VG. – Det er artig at vi får en ny og betydningsfull sjanse så fort etter EM. Det smeller med en gang. Det krever mye av oss som lag, sier Sander Sagosen foran kampene i byen Tatabanya, nordvest i Ungarn. Han gjorde sitt svakeste mesterskap i januar. Norge ble nummer ni i Tyskland. Med både Gøran Johannessen og Magnus Abelvik Rød på skadelisten, blir Sagosen igjen en nøkkelfigur. Kent-Harry Andersson synes Norge fikk bedre flyt spillet da den norske stjernen sto over EM-avslutningen mot Sverige.  – Men selvsagt skal Sagosen være med. Han er fortsatt en av verdens beste spillere, men han må utnyttes riktig. Også da jeg var med ble det for mye Sagosen innimellom. Men under Christian Berges ledelse løste det seg bedre og bedre, mener den meriterte 74-åringen som i sin tid vant «the double» i Tyskland med Berge på laget. Kent-Harry Andersson var mentor for den norske landslagssjefen fra 2013 til 2020. Herrelandslaget tok to VM-sølv, men spilte sin kanskje beste håndball da det ble EM-bronse for fire år siden. – Vi burde tatt gullet. Jeg synes Norge var det beste laget, sier Andersson.  Han diskuterte spill og taktikk med daværende landslagssjef Berge før, under og etter kampene. Men så kom corona og nedturen for det norske laget. Berges tre siste mesterskap endte alle i skuffelse. Andersson måtte bli hjemme i Sverige på grunn av det han kaller «den forbannede pandemien». – De har ikke nådd opp igjen til nivået fra 2020, men det beror ikke på meg, understreker Kent-Harry Andersson.  Han kaller sine syv år med Norge «fantastiske». Jonas Wille har heller ikke klart å oppfylle målsetting om semifinale i sine to første mesterskap som norsk landslagssjef. Han har ikke vært inne på tanken om å gjenoppta Norges langvarige samarbeid med Andersson. – Det er ikke mangel på mentor som er grunnen til at ballen ikke går riktig vei. For å være ærlig så er det ikke dette som utgjør marginene. Det tror jeg er å lete på feil sted, svarer Jonas Wille på VGs spørsmål. Wille får støtte av Viaplay-ekspert Ole Erevik, landslagsspiller frem til 2017. – Det er vanskelig å peke på Andersson som en grunn til at Norge har stagnert. Jeg synes heller det er mangel på utvikling, sier Erevik til VG. – Men ingen kan nekte for at han har spilt en rolle. Det er en grunn til at Christian Berge ville ha ham med som støtte. Han kunne diskutere håndball på et høyere nivå med Kent-Harry enn med mange andre og oss spillere, mener Erevik. Sander Sagosen gir Kent Harry Andersson følgende attest: – Han er en ekstremt håndballklok mann. En type som ethvert team bør ta med seg, om man har muligheten. Kent-Harry Andersson var klubbtrener for Glenn Solberg i 11 år. De har fortsatt god kontakt. Ifølge Andersson sendte de meldinger til hver andre etter EM-kampene, men diskuterte ikke taktikk på vei mot Sveriges bronsemedaljer.

Summary: Håndball-EM var en skuffelse for Norge, og nå skal landslaget ut i kvalifiseringen for OL fra torsdag.

Summary: Norge skal møte Portugal, Ungarn og Tunisia, to nasjoner som får plass i Paris-OL.

Summary: Kent-Harry Andersson, tidligere mentor med suksess gjennom syv år, synes ikke Norge på tidligere utgaver da det ble 9. plass i EM.

Summary: Landslagssjef Jonas Wille mener at marginene ikke kan tilskrives mangelen på en mentor som Andersson.


Foredrag om kjønnsidentitet skaper splid: – Dypt problematisk

Tobarnsfar Brynjar Østrem (34) ville holde et kritisk foredrag om kjønnsidentitet i idrettsklubbens lokaler på Vigrestad. Da ble det bråk. – Da jeg registrerte kritikken fra folk i bygda, valgte jeg å trekke meg fra leieavtalen med Vigrestad idrettsklubb. Jeg ønsker ikke å skape splid, sier Brynjar Østrem. 6. mars skulle tobarnsfaren fra Stokkalandsmarka holde foredraget «Kjønn basert på skjønn i lærebøkene» i gamlehallen til Vigrestad IK. Han er nemlig kritisk til skolebøkenes budskap om kjønnsidentitet. I høst engasjerte han seg derfor i den nyopprettede foreldregruppa Foreldre.net (se faktaboks), som arbeider for «at barn skal slippe å få radikal kjønnsideologi servert på skolen». – I lærebøkene kan barna våre lese at det er personlige følelser som avgjør hvilket kjønn de er – helt uavhengig av kroppen – og at det er mange kjønn å velge mellom. Det mener jeg er dypt problematisk, sier 34-åringen. Han frykter at skolenes undervisningsmateriell kan så tvil hos barna om hvilket kjønn de er, og vil nå spre budskapet sitt på Jæren. Reaksjonene har ikke latt vente på seg. – Etter at jeg informerte om foredraget på Vigrestad, registrerte jeg først at noen ytret seg kritisk til arrangementet på Facebook. Men Vigrestad er et lite sted, og ting sprer seg fort, sier tobarnsfaren. Flyttet til Misjonshuset Da han registrerte kritikken fra folk i bygda, valgte han derfor å ta affære. – Jeg tok kontakt med styrelederen i Vigrestad IK fordi jeg visste folk reagerte på at jeg hadde leid lokalet deres. Jeg hørte via folkemunne at det var kommet til dels meget sterke reaksjoner, og at enkelte vurderte å trekke seg ut av klubben, sier Østrem. Ifølge 34-åringen, som til daglig jobber som brannkonstabel og redningsdykker, skulle styret i idrettsklubben ta stilling til leieforholdet kommende uke. I stedet valgte han altså å kansellere avtalen. – Tanken min med å leie gamlehallen var aldri å provosere. Jeg ønsket heller ikke å sette idrettshuset og hovedstyret i en vanskelig situasjon, sier Østrem, som nå har flyttet arrangementet til Vigrestad misjonshus. – Det viste seg uansett at idrettshuset er for lite. Pågangen har vært stor. Styreleder Peter Andreas Oscar-Andersen i Vigrestad IK bekrefter at foredraget skaper debatt i lokalmiljøet. – Det stemmer at enkelte har reagert på at det skulle holdes i idrettsklubbens lokaler. Men vi tok ikke stilling til verken foredraget eller innholdet da vi inngikk avtalen om utleie, sier Oscar-Andersen. Tar ikke stilling Han understreker at det ikke var styrets beslutning å flytte foredraget, og vil ikke kommentere om de planla å votere over om klubben fortsatt skulle leie ut lokalet til Østrem. – Vi har uansett ikke tatt stilling til debatten rundt foredraget, sier han. – Hvilke retningslinjer har dere for utleie av idrettsklubbens lokaler? – Vi tar som regel ikke stilling til hva lokalene skal brukes til, og behandlet Østrems forespørsel som et helt ordinært utleieforhold. Det eneste jeg har opplevd av misnøye er en henvendelse jeg har fått direkte fra én som var kritisk til at foredraget skulle arrangeres i våre lokaler, sier han. Selv mener Østrem at budskapet hans er både partipolitisk og religiøst nøytralt.  8. februar holdt han foredraget sitt for cirka 100 tilhørere i Sarons lokaler på Bryne. Senere denne våren reiser han også til Moi. – Dette er aktuelt for alle foreldre, uavhengig av hva de tror på, hva de stemmer ved valget eller hvilken seksuell legning de har, sier han. Stoler på lærerne Tobarnsfaren har likevel registrert at enkelte reagerer kraftig. – Men temaet er ikke noe skumlere enn kjønn og kjønnsidentitet, hvordan dette blir fremstilt i barnas skolebøker, og hva det som står der faktisk betyr, sier Østrem. Han understreker at han har full tillit til lærere og rektorer, og at det utelukkende er bøkenes innhold om kjønnsidentitet han ønsker å diskutere. – Innholdet i læreverkene bidrar til å viske ut de nødvendige og naturlige skillene mellom kjønnene, sier han. På Vigrestad skule, en småtrinnskole med elever fra 1. – 4. klasse, har også rektor Ingrid Vold fått med seg debatten rundt Brynjar Østrems foredrag og kritikken mot innholdet i lærebøkene. Hun understreker at skolens undervisning tar utgangspunkt i kompetansemålene i læreplanen, laget av Utdanningsdirektoratet. I naturfag for 4. trinn heter det at: «eleven skal kunne samtale om likheter og ulikheter mellom kjønnene, om kjønnsidentitet og om menneskets reproduksjon». – I skolen har vi en praksis hvor undervisningen baserer seg på kompetansemålene, og ikke på lærebøkene. Vi bruker lærebøkene som en støtte og et hjelpemiddel, men det er kompetansemålene som bestemmer hva elevene skal lære, sier Vold. – Hva synes du om denne diskusjonen? – Jeg har ikke involvert meg i temaet utover det jeg har lest i avisene. Jeg er trygg på at praksisen vår er god, og har ikke grunnlag nok til å kommentere lærebøkenes innhold om kjønnsidentitet generelt. – Skaper forvirring Østrem synes det er problematisk hvis lærebøkene forteller barna at de kan være akkurat det de vil. – De kan velge mellom å være gutt eller jente, begge deler samtidig, ingen av delene, eller noe helt annet. I noen bøker står det også at ingen kan sette noen begrensninger for dette. For meg er det et problem fordi jeg ikke tror på kjønnsidentitet som en løsrevet del av kroppen. Jeg har et kjønn, i tillegg til en personlighet og en identitet. Men de to siste vil aldri endre på det første. – Men for noen gjør det vel nettopp det? – Det er umulig for mennesker å endre det biologiske kjønnet vi er født som. Ingen hormonkur eller operasjon i verden kan endre det. Vi har to biologiske kjønn, og får et stort problem hvis en kvinne plutselig også kan være en mann. – Hvorfor er du så redd for at barna skal lære at det finnes flere ulike kjønnsidentiteter? – Hvis ingen lenger kan si om du er mann eller kvinne – hvordan skal jentene mine ha trygge og rettferdige rammer rundt seg hvor de kan leve og utfolde seg som kvinner? Hvor mange menn trenger vi på arenaer forbeholdt kvinner før det blir et problem? – For de fleste barn vil det vel være uproblematisk å lære om ulike kjønnsidentiteter? – Ja, men statistikken fra Oslo universitetssykehus viser at antallet kjønnsforvirrede barn og unge har økt de siste ti årene. Det bekymrer meg at skolebøkene nører opp under en slik forvirring helt fra 4. klasse.

Summary: Brynjar Østrem, som er kritisk til skolebøkenes budskap om kjønnsidentitet, planla å holde foredrag om dette i idrettsklubbens lokaler på Vigrestad.

Summary: Etter flere kritiske kommentarer valgte han å trekke seg fra leieavtalen med idrettsklubben, og foredraget blir nå holdt i Vigrestad misjonshus.

Summary: Østrem mener læreverkenes innhold bidrar til å viske ut de naturlige skillene mellom kjønnene.

Summary: Vigrestad IK sier de ikke tok standpunkt til innholdet i foredraget da de aksepterte leieavtalen.


Gruppevoldtektssaken i Bergen: – Jeg visste ikke hva jeg skulle gjøre

De tre tiltalte mennene skal ha hatt seksuell omgang med den da 15 år gamle jenta etter tur.  Overgrepet skal ha skjedd i januar 2020. I dag er hun 19 år gammel, men på det aktuelle tidspunktet gikk hun i tiendeklasse på ungdomsskolen. Tirsdag ga hun sin forklaring i Hordaland tingrett. De tiltalte mennene i 20-årene måtte forlate rettssalen før hun inntok vitneboksen. Alle tre nekter straffskyld.  Kvinnen forteller at hun møtte de tiltalte mennene for første gang natten overgrepet skal ha skjedd. Januarnatten i 2020 la hun ut på Snapchat at hun trengte skyss. En av de tiltalte svarte at han kunne kjøre. I bilen satt de tre tiltalte mennene, ifølge kvinnen. – Jeg skulle egentlig hjem til en jeg holdt på med, men jeg fikk ikke kontakt med han, sier hun.  Kvinnen tenkte derfor at hun kunne vente hjemme hos en av de tiltalte.  – Det var lite snakking i bilen. Jeg satt på telefonen.  På et tidspunkt, etter at de hadde kommet hjem til den tiltalte, endte alle fire opp i en seng på et soverom. Fornærmede forklarte at hun hadde alle klærne på og at hun ville sove. Inne på soverommet skal den ene mannen ha begynt å kle av henne.  – Ga du uttrykk for at du ville ha sex? – Nei, det bare begynte.  Mennene skal ha hatt seksuell omgang med henne etter tur. Det skal ha blitt tatt frem en mobil som filmet underveis.  – Jeg turte ikke si noe. Det var ubehagelig. Jeg visste ikke hva jeg skulle gjøre, sier kvinnen.  Hun fortalte i retten at hun var helt stille under hendelsen, og poengterte at hun var alene sammen med tre menn. Fornærmede fortalte også at mennene fysisk flyttet på henne.  Kvinnen var tydelig preget under sin forklaring, spesielt da hun snakket om at videoen som kan ha blitt tatt under hendelsen ble sendt rundt til andre.  – Det at jeg ble filmet og at det ble sendt videre. Alt det der, det er helt jævlig, sier fornærmede. Tirsdag har også en av de tiltalte avgitt sin forklaring.  – Hun sa at hun var 16 år. Man tar de på ordet når de sier at de er en viss alder, sier den tiltalte mannen.  Han forteller at det er nytt for han at fornærmede skulle hjem til en annen gutt den aktuelle natten.  Da overgrepet skal ha skjedd var jenta 15 år gammel, mens mennene var i starten av 20-årene.  I Norge er den seksuelle lavalderen 16 år. Det betyr at en som har seksuell omgang med et barn under 16 år kan bli straffet. Ifølge kvinnen spurte ikke mennene om hvor gammel hun var.  Kvinnen har tidligere anmeldt to av mennene for voldtekt i desember 2020. Dette er en annen sak. Den ble henlagt på bevisets stilling, opplyser advokat Ellen Eikeseth Mjøs til VG.  Mandag startet rettssakens andre uke i Hordaland tingrett. Det ble da bestemt at rettssaken skulle lukke dørene for publikum. Bakgrunnen er at navn og personopplysninger til de tiltalte og fornærmede har blitt spredt på sosiale medier. Tidligere kunne publikum følge saken fra et tilhørerrom. Pressen kan fortsatt være til stede og rapportere fra rettssalen. Mandag forrige uke måtte rettssaken pauses fordi en mann i tilhørerrommet filmet navnelisten i tiltalen og filmet fra rettssalen. Dagen etter måtte retten på ny pauses – denne gang fordi en skjermdump av tiltalen ble spredt på sosiale medier. Spredningen av tiltalebeslutningen er anmeldt.

Summary: Tre menn i 20-årene er tiltalt for å ha hatt seksuell med en 15 år gammel jente i januar 2020.

Summary: Jenta hevder at mennene hadde seksuell omgang med henne etter tur.

Summary: Rettssaken er lukket for publikum fordi navn og personopplysninger til de tiltalte og fornærmede ble spredt på sosiale medier.

Summary: Mennene nekter straffskyld.

Summary: Rettssaken startet i Hordaland tingrett forrige uke.


Tror siktede kan ha brukt sporingsenheter før drapet i Elverum

Hvordan visste den siktede mannen at den drepte kvinnen var på sykehusbesøk?  Det er et av spørsmålene politiet nå prøver å finne ut av.  Kvinnen (30), som ble funnet drept i en bil utenfor Elverum sykehus, var borte en kort tid før hun ble meldt savnet.  – De som var med henne på sykehuset vil bli avhørt ferdig i løpet av dagen i dag. Det har ikke gått mange minutter ut ifra det vi kan se, sier politiinspektør Henning Klauseie til VG. Politiet fikk den første melding fra de som var med henne på sykehuset 21.49 første nyttårsdag.  Det var ved 01.20-tiden natt til 2. januar at det ble gjort funn i en bil i nærheten av sykehuset i Elverum.  Da fant politiet kvinnen død, og den siktede mannen (32) hardt skadet. Begge hadde skuddskader. Det ble funnet et våpen som politiet antar er drapsvåpenet. Mannen døde senere av skuddskadene på Ullevål sykehus i Oslo.  Politiet jobber fortsatt med flere undersøkelser for å finne ut av hva som konkret har skjedd. Blant annet ser de gjennom videoovervåkningen fra sykehuset kvinnen var på for å besøke en slektning.  De gjør også undersøkelser av bilene til de to.  – Krimteknikere går gjennom begge bilene. Den han disponerte og den hun disponerte, sier Klauseie.  De undersøker bilene for å finne fingeravtrykk og DNA. I tillegg jobber de med å finne ut av hvordan gjerningspersonen visste at kvinnen var på Elverum sykehus.  – Når man er ferdige går man videre for å lete etter sporingsenheter. Vi ser at det har vært et modus, så vi må jo tenke at det kan være relevant også her, sier han.  Politiet ber om at vitner som har vært ved og rundt sykehuset i Elverum 1. januar mellom klokken 21.00 og 23:00 om å ta kontakt.  – Politiet har på videoovervåkning fra området rundt sykehuset i Elverum sett at flere personer har gått, syklet eller kjørt i området i perioden forut for at drapet skal ha skjedd.  Den siktede mannen og kvinnen datet en liten periode, men de rakk aldri å utvikle et forhold, ifølge familien til kvinnen. Mannen som er siktet for drap, hadde besøksforbud mot den avdøde kvinnen.  Ifølge en fengslingskjennelse fra august 2023 hadde den nå mannen brutt besøksforbudet overfor kvinnen syv ganger siden april samme år. Han fikk et forelegg i juni for de tre første bruddene, men han oppsøkte likevel bilen hennes og festet sporingsenheter på den fire ganger. Bilen sto parkert utenfor leiligheten hvor hun bodde.  Mannen forklarte at han ikke visste at å feste sporingsenhet på bilen hennes var brudd på besøksforbud.  Han sa at han gjorde det for å unngå å bli beskyldt for skadeverk på bilen, og at han på den måten kunne bevise at han ikke var i nærheten dersom bilen ble utsatt for hærverk. Det ble han ikke trodd på og han ble varetektsfengslet i fire uker etter dette, men ble slupper fri igjen fordi tingretten mente at vilkårene for fengsling på grunn av gjentagelsesfare ikke var oppfylt. Familien har gått ut og kalt saken «et varslet drap» og rettet kritikk mot politiet. De mener politiet har fulgt opp kvinnen for dårlig. Familien fremhever at avdøde gjentatte ganger ba om voldsalarm og omvendt voldsalarm uten at hun fikk dette. – Hun levde under konstant frykt over siktedes eskalerende atferd uten at dette førte til tilstrekkelige tiltak fra politiets side, ifølge familien. Oslo-politiet sier at de nå vil foreta en gjennomgang av saken.  – En gjennomgang av saken vil blant annet bety at vi ser om våre interne retningslinjer er blitt fulgt opp på en forsvarlig måte og at vi samtidig ser på selve etterforskningen av sakene, skriver politiet videre, skriver Oslo-politiet i en pressemelding.

Summary: En kvinne i 30-årene ble funnet drept i en bil ved Elverum sykehus, både drapsoffer og siktede mann (32) hadde skuddskader. Siktede døde av skadene på sykehus.

Summary: Politiet undersøker hvordan den siktede visste om kvinnens sykehusbesøk, og går gjennom videoovervåkning i området, og sikrer spor i saken.

Summary: Siktede hadde besøksforbud mot den drepte kvinnen,  denne har han brutt flere ganger. Han har tidligere også festet sporingsenheter på hennes bil.

Summary: Politiet undersøker om det har skjedd i denne saken.

Summary: Familien mener drapet var varslet, og kritiserer politiets oppfølging. Politiet i Oslo varsler gjennomgang av saken.


VGs prissjekk: Så mye dyrere er maten blitt

Kiwi holder stand som landets billigste lavpriskjede. VGs ferske matbørs viser at det er store forskjeller på enkeltpriser og du kan spare mye på å velge riktig kjede.  Lavprisbutikkene følger hverandre tett og nok en gang kom «billig-konkurrentene» samlet inn på prisoppløpet i VGs store matbørs for september. Og, nok en gang var det Kiwi som brøt målsnoren først og var snaut 10 kroner billigere enn Rema på en handlekurv med varer for 3033 kroner. Hjemleveringstjenesten Oda ble nummer tre og Extra kom sist av lavpriskjedene, henholdsvis 25 og snaut 35 kroner dyrere enn Kiwi. VG har også sjekket prisene hos supermarkedkjedene. Denne gang kom Meny sist og ble med det matbørsens taper. Handlekurven hos Meny kostet 3407* kroner og det var snaut 375 kroner dyrere enn billigste kjede.  Coop Megas handlekurv var 57 kroner billigere enn Meny sin. – Vi er ikke fornøyde med resultatet. Meny har størst utvalg og sesongens beste råvarer, samtidig har vi hundrevis av ukentlige tilbud og lik pris på First Price som lavpris, noe som ikke kommer frem i testen, sier Meny-sjef Vegard Kjuus i en kommentar. De andre kjedenes kommentarer litt lenger ned i saken. Her kan du sjekke matprisene! Sjekk disse forskjellene! Sammenligner man prisene hos lavpriskjedene og supermarkedene Meny og Coop Mega finner man til dels store forskjeller på enkeltprodukter. Hatting fullkorn Møllehjul: Koster 42,90 hos Meny og 26,80 hos lavpriskjedene. Ringnes Lite, 0,5 l boks: En sekspakning koster 191,40 hos lavpriskjedene. Hos testens dyreste, Meny, må du ut med 21 kroner mer. Blomkål. Alle kjedene, med ett unntak, tar 14,90 for ett stk. blomkål. Hos Meny må du nemlig ut med 26,90 kr. Det begynner å nærme seg dobbel pris. Grilstad Jubelsalami, 170 g. Koster 39,90 hos lavpriskjedene. Hos Coop Mega må du ut med hele 55,70 kroner for denne salamien. Se etter tilbud På bunnlinjen er supermarkedkjedene dyrere enn lavpris. Men den prisbevisste kunden kan finne gode tilbud hos fullsortementbutikkene. De er det verdt å se etter: For eksempel: Pepsi Max. Lavpriskjedene tar 74,90 kroner for 4 x 1,5 l. Hos Meny kostet denne norgesfavoritten 59,90 kr. Sjekk vekten! I denne matbørsen er 73 av 77 priser hos lavpriskjedene omtrent på øret like. Tar man med Oda er rundt 57 priser helt like. Det er noen varer som skiller i pris hos lavpriskjedene og de bør du være obs på. Nakkekoteletter. I Extra-butikken der vi handlet hadde de ikke billigvarianten og vi betalte 106,80 for kiloen. Hos Kiwi og Oda betalte vi 77,40 kroner kiloen. Grovbrød. Her må man sjekke vekten! Samtlige av kjedene tar 10,90 kroner for billigste brød, med minimum tre av fire på grovhetsskalaen. Men Odas «Kneipp Grovbrød», veier 630 gram og ikke 750, som hos de andre, og dermed blir prisen 12,98 kr, når vi regner om. Gul løk 2-pk.: Lavpriskjedene selger 2-pk. løk til 19,90 kr. Hos Oda kostet den 22,40. Hos Oda får vi opplyst at deres topakning veier 500 gram, i motsetning til konkurrentenes som veier 450. VG veide Oda-løken og vekten stoppet på 464 gram. Vi veide også Remas topakning, som på etiketten er angitt til 450 gram. Den veide 548 gram!  Stort sprik på fårikålkjøtt Vi går inn i fårikål-sesongen og vi ville ha med fårikålkjøtt i børsen. Men det var ikke alle kjedene som hadde tatt inn denne varen ennå, så vi måtte droppe fårikålkjøtt i tabellen. Men vi sjekket prisene hos dem som hadde fårikålkjøtt og prisene varierte veldig, fra 79,90 pr. kilo til 192,90. Vi fant både fryst og fersk, merkevare- og egne merkevareprodukter. Så det er viktig å sjekke kiloprisen når man skal handle inn til høstens favorittmåltid!    Dette svarer matkjedene EXTRA: – Extra skal være billigst, og testen viser at det knapt er prisforskjeller på de aller fleste varene. For oss ble det avgjørende at den aktuelle butikken dessverre var midlertidig tom for X-tra nakkekoteletter, sier Harald Kristiansen, kommunikasjonssjef i Coop. REMA 1000: – Rema 1000 skal være billigst på dagligvare i Norge, så dette er vi selvfølgelig ikke fornøyd med, sier kategori- og innkjøpsdirektør Line Aarnes i en kommentar. ODA: – I denne prissammenligningen var det 0,8 prosent som skilte Oda fra rimeligste handlekurv. Vi har kuttet prisen på de få varene der andre hadde lavere pris enn oss denne gang, sier kommersiell direktør Anders Hansen til VG. Økt med 13 prosent Kiwi er inne i et «winning streak» i VGs matbørser. De har vunnet alle matbørser i VG etter at kjeden droppet den varslede prisøkningen i februar og frøs prisene til mai i år. Rema 1000 vant VGs store septemberbørs i 2022 og mye har skjedd med prisene siden den gang. Kort fortalt: De tre lavpriskjedene pluss Oda har økt prisene med over 13 prosent på 62 identiske matvarer fra sept 2022 til sept 2023. Disse varene har økt mest 62 av varene som er med i denne børsen var også med i VGs matbørs for ett år siden. Enkelte av disse prisene har skutt i været. Se, de er blitt billigere! Flere varer har stått stille i pris, mange har også falt i pris siden september i fjor! Sprøbakte fiskefileter har fått en liten prisnedgang, riktignok skuffende liten, gitt fiskepriskrigen i den siste tiden. Her lovet Kiwi å kutte prisen på fisk tilsvarende 15 prosent, Extra og Rema enda mer etter opptrekket fra Kiwi. I VGs matbørs har Findus Sprøbakte gått ned med 60 øre. Grilstad Jubelsalami og Gilde ovnsbakt leverpostei har hatt flere kroner prisnedgang fra september i fjor. Varene som har gått mest ned i pris: Liten større enn stor Å kjøpe grønnsaker hos Oda er annerledes enn i en vanlig matbutikk. I den tradisjonelle butikken kan du holde blomkålen i hånden og selv gjøre deg opp en mening om størrelsen. Det kan du ikke i en nettbutikk. Derfor skiller Oda mellom «stor» og «liten» vare på noen av de stykkprisede grønnsakene. VGs erfaring er helt entydig: Du får mest for pengene ved å kjøpe «liten». Men denne gangen var utslagene oppsiktsvekkende: Både for agurk og hjertesalat var «liten» større enn «stor»! For blomkål gikk forskjellen riktig vei; den store var betydelig større enn den lille. For deg som kunde lønner det seg uansett fremdeles å kjøpe den lille. Du får mest for pengene da. Spar er normalt med i VGs matbørser, men ble denne gang tatt ut fordi butikken vi handlet i manglet et antall vesentlige varer i børsen, blant andre Nidar Smash, Omo Color og Peppes Triple Meat. – Dette er varer som alle butikker vanligvis har i sortiment, så vi følger opp og sørger for at de finnes i hyllene, sier kommunikasjonsrådgiver for Spar, Anna Kappler.  * I en tidligere versjon av saken skrev vi at prisen på Stratos Salty Caramel 185 g var 23,50 kroner hos Meny. Den riktige prisen var 42,90. Prisen ble rettet i tabellen 05.09.23 kl. 14.50.

Summary: Kiwi er Norges billigste lavpriskjede i VGs matbørs for september.

Summary: Det er en betydelig forskjell i priser mellom lavpriskjeder og supermarkeder, med Meny som den dyreste kjeden.

Summary: Prisene hos lavpriskjeder og Oda har økt med over 13 prosent fra september 2022 til september 2023.

Summary: Enkelte produkter, som tomater, pizza og ost, har sett en betydelig prisøkning. Noen produkter, som Omo Color vaskemiddel har blitt billigere.


Sperrer av deler av Gressholmen på grunn av forurensning

En gammel skytebane skaper trøbbel for Oslos badeparadis. Nå ber kommunen folk unngå bær, sopp, fisk, skjell og skalldyr fra Gressholmen.  Gressholmen har ikke alltid vært et idyllisk badeparadis for Oslo-folk. Fra 1864 til 1990 ble naturreservatet brukt som skytebane.  Derfor ble Gressholmen i 2022 registrert i Miljødirektorats nasjonale database for forurensning. Øya ble merket med mystiske «påvirkningsgrad X». Det betyr «ukjent tilstand».  Nå har konsulentselskapet Rambøll, på vegne av Oslo kommune, undersøkt hvordan det egentlig står til. Er det forsvarlig for folk å oppholde seg og bade her? Funnene er klare: Enkelte steder kan det være helseskadelig å oppholde seg, ifølge rapporten. Oslo kommune sperrer av deler av øya allerede denne uken.  Hvor lenge sperringene vil gjelde, er usikkert.  Høye nivåer av bly  Kort fortalt: Det er et høyt forurensningsnivå på land. Ikke på hele, men på deler av øya der skytebanen lå.  Forurensede masser kategoriseres på en skala fra 1–5 og sier noe om hvor helseskadelige de kan være. 1 betyr ingen risiko. 5 er verst og beskrives som «svært dårlig». De forurensede massene på øya varierer fra 2–5 på skalaen, konkluderes det med i rapporten.  Forurensningen stammer fra gammel ammunisjon og viser høye nivåer av blant annet bly, men også antimon, sink og kobber. Det ble også funnet for høye verdier av krom, nikkel og benzen.  – Det er normalt å finne denne type stoffer på nedlagte skytebaner, men verdiene som er påvist, tilsier behov for tiltak på kort sikt og videre undersøkelser, opplyser Lena Nesset, kommunikasjonssjef i Eiendoms- og byfornyelsesetaten (EBY).  Sperrer av større område  Rambøll konkluderer med at helserisikoen for mennesker er uakseptabel høy på de verste stedene. De mener det er nødvendig med tiltak for at det skal være trygt å oppholde seg der.  Derfor vil Oslo kommune nå sperre av disse områdene:  Området som er merket med rødt brukes til bading. Derfor sperres det av. Gult område er lite brukt av publikum og er stort sett kratt, skog og gangvei.  Når det gjelder helserisiko, er det særlig bly som kan være helseskadelig:  – Bly kan først og fremst være helseskadelig ved at små barn spiser jord og sand. Inntak via hudkontakt eller innånding av støv anses om et marginalt bidrag til blyinntak, opplyser EBYs direktør, Eskil Bråten.  Rambøll anbefaler kommunen å gjøre flere undersøkelser. De mener flere områder på øya kan ha «sterkt forurensede løsmasser», særlig østre del av Rambergøya.  Ber folk unngå bær, sopp og fisk  Men: Det er ingen grunn til badepanikk.  Ifølge kommuneoverlegen i Helseetaten kan Gressholmen og Rambergøya fortsatt trygt brukes som rekreasjonsområde så lenge folk forholder seg til kommunens anbefalinger:  I tillegg til avsperringer vil det settes opp infoplakater. Kommunen planlegger nye undersøkelser så fort det er mulig.  Ettersom øyene er et naturreservat, gjelder egne begrensninger, i tillegg til at vi skal ta hensyn til fuglenes hekkesesong fra 1. april–15. juli, opplyser Lena Nesset i EBY.

Summary: Gressholmen er en populær badeøy i Oslofjorden. Fra 1864 til 1990 ble naturreservatet brukt som skytebane.

Summary: Nå viser en ny rapport høye nivåer av flere helseskadelige stoffer på deler øya der skytebanen lå. Derfor vil deler av øya sperres av denne uken.

Summary: Kommunen ber folk unngå å spise bær, sopp, fisk, skjell og skalldyr fra Gressholmen og Rambergøya.

Summary: Kommunen vet ikke hvor lenge sperringene vil vedvare. De planlegger å gjennomføre nye undersøkelser.


Henny Reistad om det mentale presset: – Kan sette deg ut

SILKEBORG (VG) Hun er den store stjernen foran VM-finalen. Men det er bare en uke siden Henny Reistad (24) nølte og Norge tapte mot Frankrike. Bærumsjenta lykkes med absolutt alt da hun scoret alle Norges seks mål i ekstraomgangene mot Danmark i semifinalen. 15 nettkjenninger i samme kamp er rekord etter 1411 norske landskamper i løpet av 77 år. – Jeg har veldig respekt for den mentale biten. Hvor mange ting man faktisk kan tenke på under kamper. Ting som faktisk kan sette deg ut av spill, sier hun. VM-finalen på VG Live: Norge mot Frankrike 19.00 Henny Reistad vet godt hva hun snakker om. Bare seks dager før Danmark-suksessen opplevde hun det stikk motsatte: Hun gjorde fem personlige feil, misset på tre av bare fire distanseskudd, og sviktet da det gjaldt som mest mot Frankrike i Trondheim Spektrum. Norge hadde ballen i sluttsekundene. Reistads skuddarm skulle berge uavgjort. Men hun nølte. Ballen gikk i stedet til Stine Skogrand på høyre kant. Hun misset en dårlig sjanse. Norge tapte 24–23. – Det var mange tanker. Jeg tror det blir bedre om man klarer å gjøre ting enklere, sier hun. Dagen etter tapet fortalte Henny Reistad om en tøff natt. Hun kjente på det hun kaller «ekstremfølelser». Idrettspsykolog Tom Henning Øvrebø er tilgjengelig for henne i VM, men hun brukte ikke mental hjelp etter opplevelsen. – Det lå ikke så mye i den kampen. Jeg vil heller bruke den som læring enn å tenke at jeg har blitt en så mye dårligere håndballspiller, sier Reistad. Hun var helt avgjørende mot «Bleues» i VM-finalen for to år siden. – Hva må du gjøre annerledes mot Frankrike nå? – Det ble mye hakking og usikkerhet i satsingene sist. Det er egentlig bare å gå for fullt inn i alt og ikke nøle. – Tenner Frankrike-tapet noe i deg? – Definitivt. Det tror jeg det gjør for hele laget. Det er en revansjelyst der. Henny Reistad leverte også en topp kamp med 10 mål mot Østerrike i gruppespillet, men er faktisk ikke helt fornøyd med VM-innsatsen. Høsten har vært ruskete med en ankelskade, ryggproblemer og en muskelskade i leggen. Reistad spilte bare den første av Norges fem oppkjøringskamper til VM. – Det viktigste for meg er å være effektiv på et stabilt nivå. Det føler jeg ikke at jeg fått til helt i hele dette mesterskapet, sier hun. Hun har en strategi når motgangen melder seg. – Finne tilbake til hva jeg er aller tryggest på. Hva som har funket tidligere mot lag og spillere. Kanskje ha litt fokus på hva jeg kan gjøre for andre. Det er litt varierende, forklarer hun. Henny Reistad har ingen tro på at hun får spesialoppvartning i VM-finalen etter målshowet mot Danmark. – Jeg tror nok Frankrike sitter med følelse av at de løste det ganske greit sist, sier hun. Thorir Hergeirsson tror det er en fordel om Frankrikes ringrev av en trener, Olivier Krumbholz, klistrer et godt gammeldags frimerke på Reistad. – Det løser vi sammen. Det er ikke ofte det blir satt frimerker i dagens håndball. Jeg tenker at med de spillerne vi har: Jo større rom, jo bedre muligheter, sier han. Hergeirsson er ikke overrasket over at Reistad har variert i prestasjonene. – Hun er absolutt en av verdens beste håndballspillere per dato. Og så er det jo sånn at det er ikke alltid gitt at du klarer å levere på topp. Det er mange ting som spiller inn. Vi må tåle at det svinger også for de beste, sier han. Thorir Hergeirsson hadde bestilt flere distanseskudd fra Reistad fredag. Han fikk totalt 17 avslutninger. Men landslagssjefen er ikke med på at VM-finalen for Norge bare vil handle om satse på Reistads helt spesielle spenst og skudd. – Vi har ikke lagt det opp slik. Det er flere som stikke nesen i de rommene som kommer. Det synes jeg Stine (Bredal Oftedal) gjorde i viktige perioder mot Danmark. Men det er alltid sånn at hvis noen leverer godt, så forventer man mer, sier Hergeirsson.

Summary: 24 år gamle Henny Reistad er den store stjernen foran VM-finalen i håndball.

Summary: Reistad scoret alle Norges seks mål i ekstraomgangene mot Danmark og bidro til seier med 15 scoringer totalt.

Summary: Hun har hatt en ruskete høst med flere skader.

Summary: Reistad tror ikke hun vil få spesialbehandling i finalen mot Frankrike, og håper å bidra mye til laget.

Summary: Landslagssjef Thorir Hergeirsson sier Henny Reistad er en av verdens beste håndballspillere.


Finland hardt ut mot Russland: – Dette må stoppe

Statsminister Petteri Orpo mener flyktningstrømmen fra Russland truer Finlands nasjonale sikkerhet. Fredag passerte kun tre migranter den gjenværende åpne grenseovergangen.  – Vi vil sende en klar beskjed til Russland: Dette må stoppe.  Det sier Finlands statsminister Petteri Orpo fredag, etter å ha uttalt at en uvanlig høy andel asylsøkere har krysset grensen fra russisk side.  Forrige uke  ble det varslet at fire av landets ni grenseoverganger til Russland vil bli stengt fram til 18. februar neste år. En uke senere er kun én grenseovergang åpen - Raja-Jooseppi-grensen, som ligger nord i landet.  Mer enn 800 flyktninger har de siste ukene ankommet grensen mot Finland via Russland, ifølge Reuters. De er fra land som Jemen, Afghanistan, Kenya, Marokko, Pakistan, Somalia og Syria.  Finske myndigheter mener flyktningstrømmen er en russisk hevn for at landet nylig ble medlem av Nato.  – Dette er et spørsmål om hybride angrep, og et spørsmål om nasjonal sikkerhet, sier statsministeren. Regjeringen vedtok også fredag at personer som ankommer fra Russland uten de nødvendige dokumenter må oppholde seg i overvåkede sentre inntil de har fått bekreftet identiteten sin.  Innenriksminister Mari Rantanen sier det kan bli aktuelt å stenge også Raja-Jooseppi, dersom det blir nødvendig.  Anklager fra Estland og Latvia Samtidig opplever Latvia økt pågang av flyktninger fra Belarus. De peker i likhet med Estland på Russland og Belarus som pådrivere. – Vi må forstå at dette ikke bare er asylsøkere. Dette er et hybridangrep fra Russland og Belarus, sier Latvias statsminister Evika Silina. Russiske myndigheter har nektet for anklagene, og det russiske utenriksdepartementet mener stenging av grenseoverganger er et uttrykk for «nye skillelinjer i Europa» President Putins talsperson har også anklaget Finland for «russofobi». Bekymret for asylretten Fredag kom det imidlertid bare tre immigranter over Raja-Jooseppi, ifølge  finske Helsingin Sanomat (HS). Disse var fra Jemen - og bare en av de skal ha sendt inn en søknad om asyl da de ankom grensen.  Axel Rännäli fra finske grensemyndigheter sier fredag at asylsøkere trolig kommer i små grupper, og at grensesituasjonen kan endre seg i løpet av helgen. Ifølge HS var det flere vakter enn normalt ved grensen fredag, og de får også bistand fra Forsvaret og politiet.  Det er også ventet at EU vil bidra inn i vaktholdet langs den 1340 kilometer lange grensen mellom Finland og Russland fra neste uke, for å sikre at ingen forsøker å reise inn i Finland utenfor grenseovergangene.  Avgjørelsen om å kun holde den nordligste grenseovergangen åpen, hvor temperaturene fredag har vært rundt 14 minusgrader, har vakt reaksjoner.  Finlands ombudsmann for diskriminering er bekymret for at myndighetene setter retten til å søke asyl i fare, dersom man ikke har en reell og effektiv tilgang til prosessen.  – Gjennom internasjonale avtaler er Finland forpliktet til å ivareta retten til å søke asyl i alle situasjoner. Retten til å søke asyl, forbudet mot tvangsretur og forbudet mot masseutvisning er sentrale prinsipper i EU-retten og den finske rettsordenen, skriver ombudsmannens kontor på X.  Etter Russlands invasjon av Ukraina i 2022 vedtok det finske parlamentet en endring i grensevaktloven. Endringen gjorde blant annet at de midlertid kan stenge grenseoverganger og innføre restriksjoner på passeringer og søknader.  Europarådets kommissær for menneskerettigheter ba den gang Finlands daværende innenriksminister om å sikre at endringene ikke ville føre til menneskerettighetsbrudd.  Russland grenser også mot Norge i Finnmark, og den nær 20 mil lange grensen blir overvåket av begge landene.  Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) sier fredag er det per nå ingen unormale tilstander på det norske grensen til Russland, men at Norge er klare til å iverksette tiltak ved grensen dersom situasjonen endrer seg. Ifølge Karen-Anna Eggen fra Forsvarets høgskole har Russland også stort utbytte av å la migranter reise over til Norge:  – Samtidig kan Russland ha nytte av å stenge alle grenseovergangene mot Europa på et tidspunkt. Finske analyser peker blant annet på russisk behov for en større mobilisering neste år og at det da kan være nyttig med stengte grenser slik at folk ikke flykter, slik som millioner av russere gjorde sist gang.

Summary: Finlands statsminister Petteri Orpo mener flyktningstrømmen fra Russland truer nasjonal sikkerhet

Summary: Finland stenger åtte av ni grenseoverganger til Russland

Summary: Regjeringen mistenker at økt tilstrømning av asylsøkere er en russisk hevn for at landet ble medlem av NATO

Summary: Latvia og Estland opplever økt pågang av flyktninger fra Belarus og peker på Russland og Belarus som pådrivere

Summary: Finland får kritikk for å sette retten til å søke asyl i fare

Summary: Norge er klar til å iverksette tiltak ved den norske grensen til Russland ved behov


Har gitt mest til Ukraina – nå er flere i Polen lei av å hjelpe

WARSZAWA (VG) Polen har ofret mer enn noen andre land for å hjelpe ukrainere. Nå begynner støtten å slå sprekker.  I Warszawa merkes høsten med et kaldt drag i luften. Også den politiske tonen er en anelse kjøligere, når det snakkes om den krigsrammede naboen Ukraina.  Til nå har mer enn 15 millioner ukrainske krigsflyktninger blitt møtt med stor gjestfrihet på sin ferd over den polske grensen.  Men halvannet år etter Russlands invasjon er noe i endring:  Polens regjering har gitt beskjed om at Ukraina burde være mer «takknemlig» for støtten fra naboene. Statsminister Mateusz Morawiecki vakte oppsikt med en advarsel om at Polen ikke ville sende mer våpen.  Og når Polens president forsøkte å modifisere statsministerens utsagn, kom han selv til å sammenligne Ukraina med en druknende person som risikerer å ta sine redningsmenn med seg ned i havdypet. På utendørsmarkedet Hala Mirowska i Warszawa har slakter Robert Groszyk (59) fått mange nye kunder, og kolleger, fra Ukraina.   – Det er ikke lett å skulle hjelpe så utrolig mange mennesker. Det har blitt tøffere for oss polakker, sier slakteren til VG, mens han kutter opp en entrecôte.  Groszyk har selv ansatt ukrainere. Dyktige folk, legger han til. Han har likevel kjent på en utfordrende endring det siste halvannet året.  – Å komme seg til legen nå er mye vanskeligere enn før ukrainerne kom. Velferdssystemet vårt var allerede overfylt, og med flyktningene her er det umulig å få hjelp. Jeg hadde problem med en vond fot, og hadde ikke sjans å få legetime. Jeg ga opp til slutt, sier han, og viser hvordan han halter lett på høyre ben. «Katastrofe!» Gradestokken er snart nede på null på utendørsmarkedet, der blomsterhandler Arthur (44) står i T-skjorte. Han sier han bekymrer seg over Polens fremtid. At det har kostet for mye å ta imot så mange mennesker. – Dette kan ikke fortsette uten at noen betaler for det. Det vil nok hope seg opp en gjeld her som noen må betale for, mener han.  En forbipasserende dame i høstkåpe spisser ørene, og bryter inn «Dette blir en katastrofe for Polen!», før hun haster videre. Kraftig fall i støtte I fjor viste en undersøkelse fra Pew Research Center at rundt 80 prosent av Polens innbyggere støttet at landet tok imot så mange ukrainske krigsflyktninger.  Da meningsmålerne stilte det samme spørsmålet i september 2023, hadde støtten falt til 52 prosent. Polen er ikke det eneste landet som opplever det som i utenlandske aviser omtales som en «fatigue».  Delte på godene Av alle allierte, har Polen tatt på seg den tyngste byrden når det kommer til å hjelpe det krigsrammede Ukraina. Nesten fire av fem innbyggere var personlig involvert i å hjelpe ukrainere de første månedene etter krigen brøt ut, viser tall fra Polens økonomiske institutt. Da russiske stridsvogner rullet inn i Ukraina, sto Polen bak ukrainerne og trodde på seier. De donerte stridsvogner og artilleri.  Nasjonalforsamlingen vedtok en spesiallov som gir de ukrainske flyktningene rett til velferdsytelser på linje med polske medborgere. De får helsehjelp, støtte til å kjøpe medisiner, rett til skoleplass, arbeid, barnetrygd og pengestøtte til barnehageplass. Ekaterina (43) kom i kjølvannet av invasjonen med barn og ektemann fra Belarus for et år siden. Som opposisjonelle følte de seg ikke trygge i landet der Putins allierte, president Aleksandr Lukasjenko, styrer. Ekaterina ble imponert over «velkommenkulturen» hun møtte. – Alle har tatt veldig godt imot oss. Barna mine på skolen, mannen min på jobb av sine kolleger. Vi er jo mange som har kommet hit på grunn av krigen, og jeg synes folk her har vært veldig gjestfrie, sier tobarnsmoren til VG. – Vi kom i annen rekke Bak glassdisken på Hala Mirowskas kakebutikk, står Edyta Ślepowron-Kulaszewicz godt kledd med lodden pelsvest og fleecejakke. Som butikkeier har hun det siste halvannet året ansatt flere ukrainere – reale folk som jobber godt, sier hun. Hun mener det var rett å hjelpe, men at kostnadene nå blir tydelige.  – Helt fra starten var det veldig tydelig at samfunnet vårt endret seg. Med alt som gjaldt skole og helse, for eksempel, var prioriteringene tydelige: Først ukrainerne, vi kom i annen rekke, mener Edyta.  Slagord i valgkampen Fortsatt mottar over en million ukrainske flyktninger hjelp fra Polens velferdssystem.  Det kan nok ikke vare, mener statsviter og Polen- forsker ved NIBR-OsloMet, Jørn Einar Holm-Hansen.  – Talsmenn for regjeringspartiet har derfor tatt til orde for å se på denne støtten på ny. Også opposisjonsleder Donald Tusk sier det er nødvendig å klargjøre hva Polen egentlig har råd til av støtteordninger for ukrainske flyktninger. Dette er i tråd med målinger som viser at polske velgere har blitt mer og mer skeptiske til de rause støtteordningene, sier Holm-Hansen til VG.  En gruppe som har visst å spille på dette, er det nasjonalistiske partiet Konføderasjonen. Under valgkampen vakte de oppsikt med slagord som «Null velferdsytelser til ukrainerne», og «Stopp ukrainifiseringen av Polen».  – Nå har den tiden gått På Hala Mirowska i Warszawa har Irena Latek (81) kjøpt grønnsaker til å sylte hjemme. Hun sier det var fint å se hvordan alle rundt henne ville bidra da flyktningene kom.  – Men det var jo ingen som hadde ventet at det skulle komme så mange, sier den eldre kvinnen til VG.  At en viss tretthet nå sprer seg i Polen, mener hun er naturlig. – Regjeringen sa de skulle gi dem støtte i 18 måneder. Nå har den tiden gått, og flyktningene må være samfunnsnyttige borgere som alle andre. Nå stilles det andre krav enn ved krigens start, da de akkurat hadde kommet, sier Latek.  Gir landet politisk makt Selv om hjelpen har kostet for Polen, kan den snart komme til å betale seg, mener Polen- kjenner og seniorrådgiver i Rafto-stiftelsen Iver Ørstavik.  For Polens forhold til Ukraina er også viktig for EUs forhold til Ukraina, sier Ørstavik.  – Polen spiller en uhyre viktig rolle som viktigste vertskapsland for ukrainske flyktninger, og som viktigste transittland for transport av hjelp til Ukraina. Ukraina-krisen gir derfor Polen stor politisk makt i EU, sier han.  På markedet i Warszawa forteller blomsterhandler Arthur om tøffe halvannet år, med krig og inflasjon, og det etter coronapandemien.  Selv er han ikke overbevist om at flyktningene har vært bra for hjemlandet hans.  – Hvis du ikke har nok selv, er det vanskelig å kjenne på at andre får.

Summary: Det polske folks støtte til ukrainske krigsflyktninger går ned, viser en meningsmåling.

Summary: Over 15 millioner ukrainske krigsflyktninger har krysset Polens grenser siden konflikten startet.

Summary: Polens regjering uttaler at Ukraina bør være mer «takknemlig» for hjelpen de får.

Summary: Støtten blant polakker har falt fra 80 prosent til 52 prosent i løpet av det siste året, ifølge Pew Research Center.

Summary: Presset på velferdssystemet og kostnadene for hjelpen vokser i Polen.


Var kritisk til USAs våpenleveranser. Nå er Støre taus

I 2006 var Jonas Gahr Støre kritisk til USAs våpenleveranser til Israel. Det ønsker han ikke lenger å kommentere. Samtidig som dødstallene stiger inne i Gaza, vokser kritikken rundt norsk våpeneksport.  Mandag skrev VG at den norske våpenprodusenten Chemring Nobel ikke kunne utelukke at deres rakettdrivstoff ble brukt i missiler Israel nå bruker. Dette er missiler som leveres fra USA. En av dem som tidligere har vært kritisk til amerikansk våpeneksport til Israel, er Jonas Gahr Støre. Nå er han taus.  I 2006 uttalte daværende utenriksminister Jonas Gahr Støre at Chemring Nobel, som da het Dyno Nobel, at norske myndigheter ikke kunne utelukke at norske komponenter ble brukt i Israels krigføring. På det tidspunktet hadde Israel gått til krig mot Libanon, og Hizbollah. Krigen tok over 1100 liv i Libanon, og 165 på israelsk side.  – Jeg har også gitt uttrykk for at Israels krigføring bør få konsekvenser for USAs våpenforsyninger til Israel, het det i det skriftlige brevet fra Støre.  Før helgen forsøkte VG å få Støre til å svare på følgende: – Mener statsministeren at Israels krig i Gaza bør få konsekvenser for USAs våpenforsyninger til Israel? Det har ikke Støre ønsket å kommentere.  Støre og statsministerens kontor har i stedet henvist videre til Utenriksdepartementet. Heller ikke de har besvart de konkrete spørsmålene til VG, men sendt en generell uttalelse.  Der fastholder de at norsk regelverk følges til punkt og prikke. – Våpen produsert ved bedrifter i utlandet er underlagt det aktuelle landets eksportkontroll, skriver statssekretær Eivind Vad Petersson via UDs kommunikasjonsavdeling. Den manglende responsen fra Støre, reagerer Sosialistisk venstreparti (SV) på.  – Jeg forventer at Støre er like klar overfor USA nå som han var i 2006 da han var utenriksminister. Den gangen var han villig til å legge press på USA og sa at Israels krig måtte få konsekvenser for våpeneksporten, sier Ingrid Fiskaa, utenrikspolitisk talsperson til VG.  Før helgen meldte den israelske avisen Haaretz, samt Klassekampen, at 1800 rakettkastere produserte av den norskeide våpenprodusenten Nammos fabrikk i USA, i oktober ble sendt fra USA til Israel. Flere politiske partier og organisasjoner har de siste dagene reagert på opplysningene, blant dem LO og Redd Barna.  Norge tillater ikke direkte salg av våpen og komponenter til Israel. Men hvis norske Nammo produserer våpen ved deres amerikanske fabrikk, er de underlagt amerikansk regelverk. Også våpenkomponenter, slik som rakettdrivstoff, kan eksporteres gjennom USA og bli til våpen der, før USA sender det videre til Israel. – Nå må regjeringen våkne SV har flere ganger tatt orde for å få på plass en strengere våpenkontroll, spesielt rundt salg av våpen til USA, samt en sluttbrukererklæring. Det at norske våpen og komponenter nå kan bli brukt i Gaza, gjør dem opprørt.  – Det er helt uakseptabelt at våpen produsert av norske selskaper nå blir solgt til Israel. Israel bryter humanitærretten i sin krig mot Gaza, og det er en overhengende fare for at norske våpen blir brukt i krigsforbrytelser,  sier Ingrid Fiskaa. Hun mener at norske våpenprodusenter og deres datterselskap i USA må få et krav om at ingen våpen skal selges til Israel. – De globale retningslinjene er krystallklare: Nammo og Chambring Nobel skal vurdere risikoen for at de bidrar til brudd på humanitærretten før de selger sine produkter. De må rett og slett stoppe all handel med Israel så lenge Israel bryter humanitærretten.  Fiskaa mener også at den norske stat, som eier av Nammo, må ta tydeligere ansvar og få stoppet våpensalgene.  – Nå må regjeringen våkne. Vi kan ikke bidra med våpen til denne grusomme krigen.

Summary: Jonas Gahr Støre kritiserte i 2006 USAs våpenleveranser til Israel, men ønsker ikke å kommentere det nå

Summary: VG rapporterte at norske Chemring Nobel ikke kunne utelukke at deres rakettdrivstoff ble brukt i Israels missiler

Summary: SV og andre organisasjoner som LO og Redd Barna har reagert på opplysningene

Summary: Norge tillater ikke direkte salg av våpen og komponenter til Israel, men skjer det via et tredjeland kan det være i henhold til norsk regelverk