Trodde julenissen bodde i Oslo: Barn fra hele verden skrev brev

Det begynte med en gave i form av et juletre fra Oslo til London. Etter hvert strømmet det inn tusenvis av brev fra barn verden over.  Hvor bor egentlig julenissen? Barn har spurt, og foreldre har forsøkt å svare. Noen mener Finland, mens andre sier Svalbard. For flere tusen barn har likevel Oslo vært julenissens hjemby. På det meste fikk turistkontoret i Oslo 65 000 julebrev fra familier verden over, ifølge tidligere turistsjef Arild N. Kristiansen. En gave etter krigen Tradisjonen startet i 1947. Per Prag var Norges turistsjef i London, og sammen med Alfhild Hovdan kom de opp med ideen om å sende et juletre fra Oslo til London. Hovdan var da turistsjef i Oslo for Reisetrafikkforeningen. Hun tok kontakt med Oslo kommune, og det var starten på tradisjonen. Det forteller Kristiansen, som er tidligere turistsjef i flere byer og kommuner i Norge. – Tanken var at Storbritannia hadde gjort mye for Norge under krigen, og det var vel i den anledningen at ideen kom opp. Han ville prøve å gjøre noe tilbake, forteller Kristiansen.  Men da Kristiansen overtok stillingen til Hovdan som turistsjef i 1976, var det ikke bare juletretradisjonen han videreførte.  Julebrev fra verden over – Siden juletreet kom fra Oslo, regnet barn med at også julenissen bodde her. De begynte å skrive brev til oss, sier Kristiansen. Det begynte med britiske barn, men etter hvert strømmet det også inn julehilsener fra flere andre land. Det kom julebrev fra Frankrike, Polen, Canada og Japan og flere andre land. Postverket ble også oppmerksom på at alt som var merket til julenissen, skulle sendes til turistkontoret, forteller den tidligere turistsjefen. – Juletreet var opprinnelsen til at folk begynte å skrive til turistkontoret i Oslo. Og det ble jo ganske mye etter hvert, sier Kristiansen. Han legger til at de likevel klarte å svare på de mange julehilsenene. – Vi hadde et lite hefte, som vi sendte til alle som hadde skrevet til oss. Det fortalte om Oslo og byens historie. Det var en liten reklamesak, og samtlige som skrev til oss fikk et svar, sier han.  Besøk til Japan Det toppet seg i 1985, da turistkontoret fikk 65 000 brev, forteller Kristiansen. Antallet hadde sammenheng med et samarbeid Reisetrafikkforeningen hadde med Norges Eksportråd i Tokyo, forklarer han. I en sjømatkampanje ble også julekontoret i Oslo inkludert.  På samme tid var også kong Olav på statsbesøk i Japan, noe som økte interessen for Norge.  – Det var mye presse rundt dette her, og det ble slått opp i de største avisene i Japan.  Rekordåret endte med å bli et av de siste årene hvor julebrevene ble besvart. Da Kristiansen sluttet som turistsjef i Oslo i 1990, ble ikke tradisjonen videreført av Reisetrafikkforeningen, ifølge ham. – Etter min tid ble ikke dette fulgt opp fra reiselivet, så vidt jeg har forstått. Nå er det Oslo kommune som organiserer alt.

Summary: Tradisjonen med juletre fra Oslo til London startet i 1947.

Summary: Barn verden over trodde julenissen bodde i Oslo og sendte brev.

Summary: I 1985 fikk turistkontoret 65 000 julebrev, men tradisjonen med å svare endte i 1990.


Vindselskap må ut med «vesentlig økonomisk bidrag» til reindriftssamene

Det er enighet mellom reindriftssamene og Roan Vind. Penger og nye beiter ble løsningen. Reindriften selv ønsket å fortsette kampen. Meglingen mellom Roan Vind og Nord-Fosen siida har resultert i en minnelig avtale mellom disse partene.  Det betyr to ting: Roan Vind sier de vil betale Nord-Fosen sitje syv millioner kroner i årlig kompensasjon i konsesjonsperioden, altså frem til 2043. Reindriftssamene bekrefter beløpet.  Bidraget skal sikre videre reindrift i Nord-Fosen siida, avbøte driftsmessige ulemper og gi grunnlag for reindriften i et generasjonsperspektiv.  – De økonomiske ytelsene vil skape et solid fundament og sikkerhetsnett for næringsutøvelsen med tilhørende utgifter, og gir Nord-Fosen siida forutsigbarhet i den daglige driften og for planlegging i et lengre perspektiv, skriver Energidepartementet. Store demonstrasjoner Det har vært svært mye oppmerksomhet rundt saken. I to omganger har unge samiske aktivister arrangert store demonstrasjoner som følge av saken.  For å få oppmerksomhet sperret demonstrantene først dørene til en rekke departementer. Senere slo de opp lavvoer på Karl Johan.  Parolen fra aktivistene var at staten utøver et pågående menneskerettighetsbrudd. Argumentet bunner i en dom fra Høyesterett.  I dommen står det at «det er på det rene at reindrift er en form for vernet kulturutøvelse». For den samiske urbefolkningen er altså reindrift en del av kulturarven. Urfolks rett til å utøve egen kultur er fastsatt i FN konvensjonens artikkel 27. I Høyesterett vant reindriftssamene mot staten i et spørsmål om deres rett til kulturutøvelse var krenket som følge av utbyggingen av de to vindkraftfeltene Storheia og Roan på Fosen.  Siden samenes rett til kulturutøvelse, altså reindrift, ble krenket, var konsesjonen og ekspropriasjonstillatelsen ugyldig, ifølge høyesterett.  Dommen falt. Staten tapte.  Men tiden gikk.  Halvannet år etter dommen sperret derfor unge samiske aktivister dørene til det offentlige Norge mens de ropte at staten hadde «500 dager med pågående menneskerettighetsbrudd». Etter 700 dager var de tilbake igjen. Senvinterbeite I avtalen står det også at pengene også skal finansiere tiltak som kan sikre at Nord-Fosen siida kan ta i bruk et tilleggsareal for vinterbeite utenfor Fosen reinbeitedistrikt.  Dette har vært et svært vanskelig punkt.  Området hvor vindturbinene står, er et såkalt senvinterbeite. Reindriften mener det er et avgjørende beite nettopp på grunn av vinden.  Den blåser de små knollene ut mot kysten bare for snø, noe som gir gode beitemuligheter for reinen på tøffe vintre.  Men i praksis er området svært sjelden i bruk. Selve dommen i høyesterett er fundamentert på bevisførselen i Frostating lagmannsrett. I flere artikler etter den første store demonstrasjonen, gikk Aftenposten gjennom denne bevisførselen.  Der kom det frem at Reindriftssamene brukte en sakkyndig som senere er siktet for grovt bedrageri. Hans vitnemål var avgjørende i bevisførselen ettersom retten la til grunn hans vitnemål om hvor langt reinsdyr unnviker vindturbiner. Staten mente at unnvikelsen er liten etter at selve bygg- og anleggsperioden er over. – Ville fortsette kampen Nord-Fosen siida sier at de gjerne ville ønsket å fortsette kampen, men skriver på deres Instagram-profil at det ville betydd at reindriften gikk under. – Vi har derfor akseptert det avtaleforslaget og Roan Vind har fremlagt, skriver siida. Reindriftssame Terje Haugen sier han er fornøyd med avtalen på én måte. – Nå har vi sikret mat til dyrene våre. Det er essensen. Selv om det ikke blir på Fosen, så får vi nok beite nå, sier Haugen. Han er klar på at han tror aktivistenes rolle var avgjørende for at avtalen kom på plass. Statsminister Jonas Gahr Støre sier han er takknemlig for at reindriftsutøverne på Nord-Fosen har gått med på avtalen med Roan Vind. – Avtalen innebærer at reindriftsnæringen kan videreføres i flere generasjoner, sier Støre, som erkjenner at saken har satt sine spor. Statsministeren gjentok at han beklager den belastningen saken har medført, og at vi må lære av saken. Fornøyd sametingspresident – Jeg er glad for at det nå også er kommet på plass en avtale mellom Nord-Fosen siida og Roan Vind DA som gir trygghet for fortsatt reindrift for siidaen, sier sametingspresident Silje K. Muotka. Hun mener at med denne avtalen, så er det grunn til å mene at menneskerettighetsbruddet opphører. Hun ønsker fortgang i arbeidet med å finne et nytt senvinterbeite. – Det er avgjørende at staten raskt sikrer det nødvendige tilleggsarealet for begge siktene, sier Muotka.

Summary: Roan Vind og Nord-Fosen siida har nådd en avtale.

Summary: Avtalen tillater vindparken å produsere strøm, mens reindriftssamene får et betydelig økonomisk bidrag.

Summary: Etter Høyesterett-dom raste aktivister mot påstått menneskerettighetsbrudd fra staten, nå mener sametingspresidenten at avtalen kan avslutte dette bruddet.


Uværet «Babet»: – Trampolinen er sporløst forsvunnet

Familiefar Jonas Brede Holms nedfelte trampoline har sporløst forsvunnet, som følge av uværet «Babet». Samtidig oppfordrer politiet skuelystne til å ikke ofre liv og helse for å bevitne «Babet».  – Hold dere inne! Det er ingen grunn til å risikere liv og helse for å redde materielle verdier.  Det sier operasjonsleder Knut Odde i Agder politidistrikt til VG i morgentimene lørdag. Han referer til uværet «Babet», som herjer på Sørlandet og oppover kysten.  Han retter også pekefingeren mot skuelystne og eventyrlystne, og dem som har lyst til å komme seg kystnært for å redde eiendelene.  Årsaken til den voldsomme vinden er at et lavtrykk og et høytrykk er nær hverandre. Det fører til at lufta «presser» seg mellom hverandre og danner sterk vind, sier vakthavende meteorolog, Magnus Haukeland, til VG. – Det har vært voldsom vind i natt, og det kommer til å blåse godt gjennom dagen frem til i ettermiddag.  – Sporløst forsvunnet En som virkelig fikk kjenne naturkreftene natt til lørdag, var Jonas Brede Holm og resten av familien, som er bosatt i Søgne. – På baksiden av huset har et epletreet fått seg en støkk, mens på fremsiden har trampolinen blitt sporløst forsvunnet. Den var nedfelt i jorden, og nå er den borte vekk, sier Holm til VG i morgentimene lørdag. På morgenen, når VG er på tråden, så har han ikke vært ute på trampoline-jakt.    – Det er litt krefter som er i sving, det er ingen tvil om det. Heldigvis har det ikke skjedd noe skade på hverken eiendom eller tomten til Holm. – Alt løst inventar er plassert i boden eller stroppet fast, som et føre-var-tiltak. Jeg tenkte derimot ikke at trampolinen behøvde ekstra sikring, etter som den er nedfelt i jorden, sier Holm.  At en trampoline er på avveie, er ikke hverdagskost for familiefaren – og nå lurer han på hvordan han skal fortelle de to sønnene om hva som har skjedd.  Derfor kommer han med følgende bønn til VGs lesere: – Om noen har innspill til hvordan vi kan fortelle det til dem, så tar jeg gjerne imot det! Etter noen timer i uværet, så kommer Holm med en oppdatering på trampolinejakten: – Vi har gått tur i området rundt, snakket med naboer og vi har fremdeles ikke funnet trampolinen. Den er virkelig sporløst forsvunnet. – Det blir en tur i skogen i morgen! Har du sett trampolinen til familiefar Holm? Tips oss her! Herjer  Som du kanskje har forstått har uværet herjet på Sørlandet det siste døgnet.  Ordfører i Lillesand kommune, Einar Holmer-Hoven (H), sier at det har vært et voldsomt døgn.  – Værsituasjonen har blitt mer ekstrem enn det de fleste forventet seg i forkant. Noe av det mer ekstreme vi har opplevd på lang, lang tid. Jeg kan ikke huske sist det har vært så kraftig vind som det er nå, sier Holmer Loven, til VG. Kommunen har satt krisestab, og er i tett dialog med Statsforvalteren. – Veldig mange har mistet strømmen, og det er mange trær som har veltet rundt om kring. Heldigvis har det ikke gått utover liv og helse, og folket tar dette stort sett med godt humør, forklarer Lillesand-ordføren. Et sykehjem i kommunen har ikke strøm, og må fyre ved for å holde varmen. Nå skal Holmer-Hoven selv ta turen, for å forsikre seg om at pasientene er trygge. – Jeg er på vei bortover nå, for å høre med pasientene selv om de har det bra. Samtidig vil jeg snakke med de ansatte, for å sjekke at de har det de trenger, og gi det en takk for en utmerket innsats. Mens VG er på tråden med ordføreren, informerer han også om at Sivilforsvaret er på plass for å levere større aggregater til sykehjemmet. – Nå blir det satt i stand større aggregater, så da håper og tror vi på en mer normal drift på sykehjemmet, både for pasientene og de ansatte. Det ligger an til at det blir varm middag på Høvåg sykehjem i dag, sier Holmer-Hoven. Trær blåser over ende Tidligere på natten ble operasjonsleder Odde nedringt av folk som fortalte om trær som er blåst over ende og lagt seg over veier.  – Det er gode muligheter for å sikre seg vinterveden her nede, sier han på spøk, men blir fort alvorlig.  – Det har heldigvis ikke vært noen alvorlige ulykker.  Tidligere natt til lørdag var beskjeden klar om at bilister som er ute på veiene må vise stor forsiktighet da noen av trærne kan komme brått på.  Mange uten strøm Politiet i Agder har ikke registrert noen personskader etter nattens uvær, men rundt 22.000 strømkunder på Sørlandet er lørdag morgen uten strøm. Politiet i Agder opplyser til NTB at de har hatt rundt 50 henvendelser om trær og master som har blåst over veier og strømledninger. I tillegg kommer meldinger som er meldt direkte til veitrafikksentralen. – Vi var forberedt på mange værrelaterte telefoner i natt, og det fikk vi, sier operasjonsleder Knut Odde i Agder politidistrikt til NTB. Uværet har ført til at mange husstander har mistet strømmen. Like før klokken 6 lørdag morgen var det 22.700 strømkunder uten strøm på Sørlandet, ifølge oversikten til Agder Energi. Vi trenger bilder fra Sørlandet, men IKKE ofre liv og helse for å få tak i det! Send til 2200@vg.no  – Det verste kommer senere Det er allerede mye vind på kysten og fjellet, men det verste kommer senere i dag, skriver Meteorologene på X. – Vinden kan føre til at broer blir stengt, fergeavganger kansellert, flyginger innstilt og påvirke strømforsyningen. Meteorologene minner også om følgende: – Husk at det er mer snø i vente, som kan føre til vanskelige kjøreforhold. Dette meldte Meteorologene selv fredag, om snøprognosene: Som følge av uværet, er fylkesvei 55 over Sognefjellet stengt. Vegtrafikksentralen Øst skriver på X at det vil bli gjort en ny vurdering på søndag klokken 12. Flere fly måtte avbryte landingene på Kjevik Fredag måtte også flere fly avbryte landingene sine på Kjevik utenfor Kristiansand, på grunn av den kraftige vinden. – Det har vært heftig. Det har vært vindkast med en styrke helt oppe i 40 meter per sekund, sier Arne Johan Johnsen, lufthavnsjef på Kjevik, til Fædrelandsvennen. Dette er sjelden kost, ifølge lufthavnsjefen: – Så lenge jeg har vært lufthavnsjef, så har det ikke vært så mange overflyvninger. Påvirker også naboland Også våre naboland er sterkt rammet. En ferge med 583 passasjerer ble liggende ute i havet ut fra Frederikshavn i påvente av å seile inn. Grunnen? Et over 300 meter langt frakteskip hadde slitt seg fra fortøyningene. Rundt klokken 03 kom fergen seg imidlertid til land.  Også i Skåne i Sverige fører vind og vannmengder. Sydsvenskan har snakket med Ingrdi Blom Cullberg, som er redd for at bølgene og vannet skal sluke huset hennes.  – Det er katastrofalt. Time for time har vi sett hvordan bølgene ble høyere og høyere, sa hun fredag kveld.  Tre store båter går trolig tapt Tre større båter er trolig ikke til å redde etter uværets herjinger. Ved en båthavn like på utsiden av Kristiansand, hadde den ene utliggeren løs og dratt med seg tre båter. – Båtene ble liggende og slå inn mot fjæresteinene. De har tatt inn godt med vann og går trolig ned, sier operasjonslederen til NTB.

Summary: Uværet «Babet» har ført til trær som blåser over veier og strømbrudd for over 22.000 personer på Sørlandet.

Summary: Agder politidistrikt oppfordrer folk til å holde seg inne og ikke risikere liv og helse for å bevitne uværet.

Summary: Familiefar Jonas Brede Holm sin trampoline har blåst vekk, som følge av uværet.

Summary: Voldsom vind skyldes et lavtrykk og et høytrykk som er nær hverandre, og vil fortsette å blåse fram til ettermiddagen.

Summary: Politiet har ikke registrert personskader etter uværet, men de har mottatt mange henvendelser om trær og master over veier og strømledninger.

Summary: Fylkesvei 55 over Sognefjellet stengt som følge av uværet.

Summary: Nabolandene Danmark og Sverige er sterkt rammet.


Forsvaret om vindkraftplaner i Bjerkreim: – Svekker Norges forsvarsevne

Svekket forsvarsevne og ødelagte TV-signaler helt til Stavanger vil være konsekvensen av vindkraftanlegg på Moifjellet, hevder kritikere. Statkraft ber dem slappe av. To av Norges fem største vindkraftverk (i effekt) kan ligge i Bjerkreim kommune, om Statkraft får viljen sin. De har nemlig gjenopplivet drømmen om et stort vindkraftanlegg på Moifjellet.  For over ti år siden måtte denne drømmen legges død, da Olje- og energidepartementet tok avlivet planene. Anlegget ville føre til alvorlig skade på naturmangfoldet, mente de da. Statkraft gjør nå et nytt forsøk på å bygge et kraftverk, som om de får viljen sin skal produsere kraft fra 2028. Anlegget skal bestå av 40 vindturbiner, fordelt på 15,2 km². Dette tilsvarer 60 prosent av hele arealet til Randaberg kommune.  Hver turbin er mellom 180–200 meter høy. Altså 40 turbiner tilsvarende høyden på to fotballbaner, to frihetsgudinner eller mer en to av Stavangers nye høyhus, K8. – Går ut over luftforsvaret Kritikken er likevel høylytt. – TV-signalene vil bli ødelagt. Bilde og lyd vil fryse. Ikke bare i Bjerkreim, men i store deler av Rogaland, også i Stavanger, sier administrerende direktør i Norges Televisjon (NTV), Trude Malterud. Også Forsvaret er bekymret. – Det er alvorlig. Det ville forstyrret luftovervåkingen, og gjort den vanskeligere, sier seniorrådgiver i Forsvarsbygg, Steinar Nilsen. Og legger til: – Det går ut over luftforsvaret av Norge. – Luftforsvarsevnen svekkes av vindkraftverket? – Ja, rett og slett. – Risikerer å stå uten signal NTV bygger og drifter bakkenettet for tv og DAB i Norge. De er bekymret for den 123 meter høye Bjerkreimsenderen, som står midt på Moifjellet, og ville blitt omringet av turbiner. Bjerkreimsenderen er en såkalt hovedsender, og er helt sentral for mine og dine TV-signaler. – Det er allerede bygget flere vindkraftanlegg i Rogaland som har forstyrret våre signaler, sier Malterud i NTV. – Våre sendere trenger fri vei i lufta for signalene, men slike vindkraftverk som dette kan fjerne signalveien, mener hun. Hun mener det planlagte anlegget på Moifjellet vil være det mest skadelige av alle vindkraftverk i Rogaland for TV- og DAB-signaler. – Fordi det kommer så nær hovedsenderen. I tillegg blir vindturbinene bare større og større, som igjen øker sannsynligheten for forstyrrelser. Derfor frykter hun at TV-signaler i store deler av Sør-Rogaland vil fryse. – Vi har fått en konsesjon og et samfunnsoppdrag om å levere TV-signal i konkurranse med andre TV-plattformer. Hvis vi ikke lengre kan gjøre dette vil mangfoldet og konkurransekraften i markedet svekkes. Hun presiserer at NTV ikke er motstand av vindkraft, men at dette anlegget må legges bort om utbygger ikke finner en løsning. – Falske målinger Skeptiske er også Forsvaret, og Forsvarsbygg, som har ansvar for deres anlegg. Drøyt to mil i luftlinje fra Moifjellet ligger Bjerkreims tak, Store Skykula på 906 meters høyde. Ikke bare et populært turmål, men også stedet Forsvaret har en av sine viktigste luftovervåkningsradarer. Den vil bli rammet av vindkraftanlegget på Moifjellet, frykter de. – Radaren sender ut elektromagnetiske pulser for å fange opp fly, men vindturbinbladene vil reflektere disse tilbake til radaren. Dette vil skape støy på radarbildet og falske målangivelser, sier Nilsen i Forsvarsbygg. – Radaren vil oppfatte rotorbladene som et flygende objekt? – Ja, rotasjonen til turbinen gjør at radaren kan oppfatte at det er et fly et sted der det ikke er et fly, svarer han. Forsvaret hadde de samme bekymringene rundt utbyggingsplanene på Faurefjellet i Bjerkreim. Disse planene ble lagt døde i 2022. Om anlegget bygges vil det gå ut over luftforsvarsevnen i området, mener han. – Godt tilrettelagt I løpet av de neste årene skal alle slike radarer byttes og moderniseres med teknologi som ikke blir like påvirket av vindturbiner. Radaren på Store Skykula i Bjerkreim skal etter planen byttes ut innen utgangen av 2030.  Forsvaret ber derfor Statkraft vente med planene til tidligst 2030. Statkraft sier de er godt i gang med planene for Moifjellet. I løpet av 2024 håper de å få sendt inn planforslag og konsesjonssøknad. I løpet av 2025 håper de å få begge godkjent, slik at de kan starte byggingen i 2026. Prosjektleder Andreas Stokke er optimistisk med tanke på å løse begge signal-utfordringene. – Vi må jo sammen med aktørene finne mulige løsninger på deres utspill, sier han. Og fortsetter: – Vi mener at dette området er godt tilrettelagt for utvikling av vindkraftverk, fordi det er god vindressurs, god tilgang på nett og nærhet til offentlig vei.

Summary: Statkraft planlegger å bygge et vindkraftverk på Moifjellet i Bjerkreim kommune. Hvis planene gjennomføres, kan to av Norges fem største vindkraftverk ligge i denne kommunen. Statkraft håper vindkraftverket vil produsere strøm fra 2028.

Summary: Norges Televisjon (NTV) og Forsvarsbygg har begge uttrykt bekymring for vindkraftutbyggingen. NTV frykter at TV-signaler i store deler av Sør-Rogaland vil fryse, mens Forsvarsbygg mener luftforsvarsevnen kan svekkes grunnet forstyrrelser i luftovervåkingen.

Summary: Statkraft er optimistiske for å finne løsninger på signalutfordringene og mener området er godt tilrettelagt for vindkraftutbygging.

Summary: Forsvaret ber Statkraft vente med planene til etter 2030, da alle radarer skal være modernisert med teknologi mindre påvirket av vindturbiner.


Josefine har fødselsangst – fikk ikke jordmortime før i uke 24

OSLO, SAGENE (VG) Josefine Haakseth Hansen (24) ga beskjed til helsestasjonen at hun ønsket jordmoroppfølging etter en traumatiserende førstefødsel. Det fikk hun ikke. Da Hansen ble gravid for andre gang i januar, kontaktet hun helsestasjonen på Sagene for å komme i kontakt med jordmor.  Hun fortalte at hun var traumatisert etter sin første fødsel, og ville ha time fordi hun var både engstelig og stresset etter opplevelsen hun hadde hatt.  Hos helsestasjonen ble hun derimot avvist. – De sa at neste time for meg var uke 24, sier hun og legger til: – De sa det er sånn det er nå. – Helsestasjonen hadde ikke kapasitet til meg. Dette var ikke i sommerferien, dette var i mars!  Ifølge Helsedirektoratets retningslinjer skal kvinnen kunne velge mellom time hos jordmor eller fastlege, eller begge.  I en e-post til VG tidligere i sommer fortalte Helsedirektoratet at retningslinjene ikke har en lovs kraft, men at de er faglige anbefalinger basert på forskning og erfaring. Da Hansen ble gravid for første gang som 22-åring, bodde hun i bydel Frogner i Oslo. Hun forteller at hun fikk god oppfølging hos helsestasjonen under hele svangerskapet, men at da hun skulle føde, var sykehuset helt fult.  – Da vi ringte inn fikk vi beskjed om at de var på vei inn i et krisemøte, og at de ikke hadde plass, forteller Hansen, og legger til:  – Da vi ringte de opp igjen 30 minutter senere, ba de meg til slutt om å komme inn likevel.  Hansen kom inn med fire centimeter åpning og var i aktiv fødsel. Ekteparet ble først tildelt et ultralydundersøkelsesrom som fødeplass, et godt stykke unna fødeavdelingen.  Her måtte Hansen stå, eller sitte i en kontorstol, i tre timer uten jordmor til stede. Til slutt fikk de beskjed om at det var ledig på ABC-klinikken. Datteren Iben (nå 2 år) ble dermed født der, syv timer etter at hun hadde reist hjemmefra. Hun opplevde hele gangen i fødselen som stressende og ubehagelig, men klarte å legge opplevelsen bak seg, frem til hun ble gravid igjen i januar i år. Tanken på å få en lignende fødselsopplevelse med utrygghet og stress, har gitt Josefine fødselsangst. – Jeg er så redd for at det samme skal skje igjen, sier hun. Hun informerte helsestasjonen om hennes tidligere fødselsopplevelse, men på grunn av kapasitetsmangel, hadde de ikke mulighet til å ta henne inn.  Tre av svangerskapskontrollene har Hansen måtte ta hos fastlege. Ved seksukerskontrollen står heller ikke jordmor oppført som en mulighet.  – I tillegg ble nylig ABC-klinikken stengt ned, det ene stedet jeg ble tatt vare på. Det var der jeg så for meg å føde. Da fikk jeg i alle fall enda mer panikk, sier Hansen. Hansen forteller at hun opplever stor forskjell på fastlegetime og jordmortime:  – Iblant sier for eksempel fastlegen at «det må du spørre jordmor om», forteller hun.  Hansen mener dette ikke er jordmødrenes feil. Hun er svært fornøyd med de få konsultasjonene hun har hatt. – Jeg ønsker ikke å legge dette på jordmoren min. Hun er kjempesøt og snill, dette er ikke hennes feil, sier hun. Byråd Sunniva Holmås Eidsvoll i byrådsavdelingen for Oppvekst og Kunnskap i Oslo kommune, opplyser til VG at man skal være trygg på at man får den oppfølgingen man trenger i kommunen.  – Det kan, som i alle tjenester, forekomme at det er noe redusert tilgjengelighet i enkelte perioder på grunn av for eksempel ferieavvikling, sykdom eller vakante stillinger. Da forventes det at den enkelte bydel gjør lokale prioriteringer for å sikre forsvarlig drift og kvinnene den oppfølgingen de trenger, sier Eidsvoll.  Hun forteller at om det oppstår kapasitetsutfordringer, skal kvinnene få tilbud om kombinert oppfølging fra både fastlege og jordmor.  – Fastlegene følger nasjonale retningslinjer, og en fastlege vil kunne gi god veiledning og følge opp ved eventuell risiko i svangerskapet, sier Eidsvoll.  Eidsvoll mener at det er god jordmordekning i Oslo, som følge av byrådets storsatsing på å øke kapasiteten i kommunen.  – Er det et mål at jordmødre skal være tilgjengelig for alle kvinner som ønsker det i Oslo kommune, slik helsedirektoratets retningslinjer sier?  – Ja. Helsedirektoratets retningslinjer ligger selvfølgelig til grunn for svangerskapsoppfølgingen i Oslo kommune. For å sikre at det er mulig å følge retningslinjene, har vi har høy oppmerksomhet omkring jordmorkapasiteten i Oslo, både gjennom våre styringsdokumenter og særskilte tildelinger.  Eidsvoll påpeker at hver enkelt bydel har ansvar for sin jordmortjeneste, og hvordan de prioriterer sine ressurser.  – Vi har styrket budsjettene med særskilte tildelinger til flere jordmødre og gitt tydelige styringssignaler om at denne tjenesten skal prioriteres i Oslo kommune. Det ser vi at har gitt gode resultater. Kathinka Nordhagen Selsjord, pressekontakt for bydel Sagene, skriver i en e-post til VG at de ikke ønsker å kommentere enkeltsaker.  De opplyser videre at de oppfordrer innbyggere som ikke er fornøyde med bydelens tjenester, med å ta kontakt med dem direkte.  – Når det gjelder oppfølging av gravide, følger bydelen anbefalingene beskrevet i Nasjonalfaglige retningslinjer utarbeidet av Helsedirektoratet der oppfølging hos fastlege og jordmor likestilles, skriver Selsjord. Leder i Jordmorforbundet NSF, Hanne Charlotte Schjelderup, uttrykker sterk bekymring for det hun sier er en økende jordmormangel i landet:  – Vi er alvorlig bekymret fordi jordmormangelen har økt dramatisk de siste årene, og vi frykter konsekvensene av at svært mange jordmødre nå går av med pensjon. Vi må utdanne flere jordmødre, sier Schjelderup.  Hun påpeker også at det offentlige lekker jordmødre til det private som tilbyr konkurransedyktig lønn, og bedre arbeidsbetingelser. Hansen er nå i uke 36, og har endelig blitt henvist av jordmor til prat om fødselsangst på Rikshospitalet i uke 39. Hun vet derimot ikke om hun rekker timen før hun føder.  Ifølge Helse-Norge, starter nemlig de fleste fødsler spontant mellom uke 37 og uke 42.  – Det blir spennende å se om jeg rekker den, jeg håper virkelig det, sier hun.

Summary: Josefine Haakseth Hansen (24) hadde en traumatisk opplevelse under sin første fødsel og uttrykte ønske om jordmoroppfølging for hennes andre svangerskap til helsestasjonen på Sagene. Her opplevde hun å bli avvist.

Summary: Helsestasjonen kan ikke kommentere enkeltsaker, men sier de arbeider for å behandle alle på en respektfull måte og gi nødvendig bistand.

Summary: Schjelderup fra Jordmorfondet NSF uttrykker bekymring for den økende jordmormangelen i Norge, og etterlyser tiltak fra helsemyndighetene.


Timon Haugan strålte på afterski etter Schladming-triumf: – Jeg sov ingenting

Med avreise fra Østerrike halv fire i natt, ble det ikke mye hvile for Timon Haugan (27).  Haugan kjørte to sterke omganger i gårsdagens slalåmrenn, og ble kun slått av tyskeren Linus Strasser. Etter annenplassen var det ingen tvil om hvor neste stoppested var.  – Det var rett inn på afterski med gutta boys. Det var smekkfullt med alpinister og tilskuere der, sier Haugan til VG.  Praktisk nok ligger det en fleretasjers afterski rett ved slalåmbakken i Schladming.  Å være på en fullstappet afterski med ski-gale supportere var en opplevelse for både skientusiaster og utøvere.  – Tilskuerne syntes det er kjempeartig at vi er der. De blir i ekstase når vi dukker opp, det var veldig moro, sier han.  Formen hans dagen derpå, derimot, er ikke et like stort høydepunkt som annenplassen og feiringen.  – Det ble noen enheter. Kroppen har kjentes bedre ut, det har den, sier han og ler.  Med et ugunstig avreisetidspunkt, halv fire på natten, er søvn en mangelvare når VG snakker med han etter suksessdagen. – Jeg sov ingenting før vi dro. Jeg fikk litt søvn i bilen og på flyet, men nå gleder jeg meg til å komme hjem og hive meg på sofaen, sier han.  Uten gårsdagens annenplass ville det ikke vært noe å feire for Haugan. Pallplassen var 27-åringens første pallplass i verdenscupen denne sesongen.  – Schladming er kanskje det største slalåmrennet, sammen med Kitzbühel. Å få en pallplass der er spesielt.  – Det var nok det kuleste jeg har opplevd. De følelsene jeg fikk når jeg krysset mål i andre omgang var ubeskrivelige, sier han.  28 hundredeler var forskjellen på Haugan og vinner Strasser. Det betyr at Norge fremdeles står uten en seier i verdenscupen. Det har ikke skjedd siden 1995.  – Det er ikke noe jeg har tenkt på i det hele tatt. Den seieren kommer når den kommer. Vi tenker ikke på det, seieren går til den som kjører raskest på ski, vi kan ikke tenke på resultatene, sier han.

Summary: Timon Haugan tok annenplass i slalåmrenn i Schladming og feiret på afterski

Summary: Pallplassen var hans første i verdenscupen denne sesongen

Summary: Kroppen føles sliten etter festen og tidlig avreise, nå gleder han seg til å slappe av på sofaen


Mystisk massedød på takterrasse: – Aldri hørt om noe i denne skalaen

Hva har skjedd på denne takterrassen midt i Oslo? Kjell Isaksen i Bymiljøetaten har tre mulige svar på den mystiske fugledøden. – Det var så mange fugler. Jeg har aldri sett lignende, sier Runar Nordli-Olsen.  Tirsdag kveld fikk han melding fra en nabo om at det lå døde fugler av typen sidensvans på de nye takhagene til bygget han bor i, i Bjørvika i Oslo. Det de først trodde var et sted mellom 15 og 20 døde fugler viste seg å være langt flere. – Jeg tror det var et sted mellom 180 og 200 stykker, sier han.  Gravplass på terrassen Nordli-Olsen beskriver det hele som et blodbad. Fuglene som fortsatt levde, lå og kavet etter pusten med blod ut av munnen.  – Jeg skulle plukke opp en jeg trodde var død. Så bare fløy den ut av hendene mine. Etter å ha flydd litt opp bare datt den ned igjen, forteller Nordli- Olsen.  – Det var som en stor gravplass. En liten fugl kunne sees hoppende rundt blant de døde sidensvansene.  – For den fuglen er det som at vi skulle gått i Karl Johan og alle rundt oss lå døde, sier Nordli-Olsen mens han følger med på den ene overlevde fuglen. – Veldig merkelig Biolog Kjell Isaksen i Bymiljøetaten gjorde onsdag undersøkelser på «åstedet». Han talte opp rundt 90 døde fugler, men understreker at noen var kastet da han kom. Totalt anslår han at det dreide seg om 150–200 døde sidensvanser, fordelt på fire ulike takterrasser i det samme kvartalet.  – Jeg har aldri hørt om noe i denne skalaen når det gjelder sidensvans, sier Isaksen til VG. Han har tre teorier om hva som kan være løsningen på fuglemysteriet i Bjørvika:  Han legger til at Veterinærinstituttet vil undersøke om de døde sidensvansene var smittet med fugleinfluensa.  Ingen av teoriene forklarer likevel det store omfanget av døde sidensvanser på takterrassen i Rostocks gate. Selv for biologene er det noe som skurrer.  – Jeg klarer ikke å forstå hvordan det kan ha havnet SÅ mange døde fugler der, spør VG-journalist.  – Ikke jeg heller. Jeg synes hele historien er veldig merkelig, svarer biologen.  Kanskje beruset av bær Bård Stokke, Seniorforsker ved NINA har sin teori om hva som kan ha skjedd. – Det er velkjent at fugler kolliderer med vinduer. Sidensvansen ankommer om høsten i store flokker fra sine hekkeområder nordpå.  Selv om dette alene er et ganske stort problem, legger han til en faktor som kan ha hatt innvirkning her. – De har spist bær, og noen av bærene kan ha gjæret. Trærne på takterrassen hadde flere bær på seg, som også lå strødd rundt. Noe som tyder på at fuglene har fått i seg en del av disse bærene. Han understreker at fuglene kan bli dårligere flygere etter å ha fått i seg gjæret bær, på samme måte som mennesker bak rattet etter å ha drukket alkohol.  – Men uansett om de er beruset eller ikke kan de kollidere med vinduer, sier Stokke. Overraskende mange Sidensvansen, på samme måte som mange andre fuglearter, ser ikke på vinduer som et naturlig hinder. Mange kolliderer derfor i stor fart.  Selv om Stokke har vært borti lignende før, var det fortsatt sjokkerende å få vite det store antallet fugler som lå døde.  – Så mange som 200 stykker på en gang har jeg ikke hørt om. Siden sidensvansen gjerne opptrer i store flokker på flere hundre individer kan dette forekomme. Men det er ikke så ofte at man finner så mange døde på en gang, sier han.

Summary: Opp mot 200 døde fugler av typen sidensvans ble funnet på en takterrasse i Bjørvika i Oslo

Summary: Biolog Kjell Isaksen i Bymiljøetaten har tre teorier om hva som kan ha skjedd: Kollisjon med glass, giftige bær eller fugleinfluensa.

Summary: Forsker Bård Stokke ved NINA mener gjærede bær kan ha gjort fuglene «beruset» og påvirket deres flygeevne og økt kollisjonsfare med vinduer


Vil kutte i barnetrygden hvis foreldre ikke samarbeider: – Må få konsekvenser

Stavanger Høyre vil få bukt med ungdomsvolden, men ekspert på integrering er kritisk til forslaget. – Vil ikke ha effekt, sier også Ap.  – Det er urovekkende at politiet forteller at enkelte foreldre ikke vil innse problemet, nekter å samarbeide eller tar barnet i forsvar, sier Aleksander Stokkebø (H). Aftenbladet har den siste tiden satt søkelys på at ungdomskriminaliteten øker og at volden blir grovere. – Noen vet at barnet deres har problemer. Andre får sjokk. Og så er det en tredje gruppe som tar barnet i forsvar, sa politioverbetjent Jørgen Torstveit i et møte med Høyre-leder Erna Solberg og Stavanger-ordfører Sissel Knudsen Hegdal (H) i januar. – Må få konsekvenser – Foreldre med kriminelle mindreårige i hjemmet skal samarbeide. Hvis de nekter må det få konsekvenser, fortsetter Stokkebø. Derfor kommer han, Cille Ihle (H), Federico Perales (H) og Mohammed Mousa (H) med et forslag til årsmøtet i Rogaland Høyre denne helgen. Forslaget går ut på å vurdere kutt i barnetrygden til disse foreldrene. – Foreldre flest tar oppdragelse av barna på alvor. Dessverre er det en liten gruppe som ikke tar ansvar. Først og fremst må vi imidlertid styrke veiledningen til foreldre, sier Mousa. – Aller siste utvei – Kan ikke kutt i barnetrygden føre til at ungdom i hjem med stram økonomi får det enda vanskeligere? – Det må selvsagt tas en helhetsvurdering av familien og den økonomiske situasjonen før man tyr til et slikt grep. Dette er snakk om aller siste utvei, svarer Stokkebø. – Hva med foreldre som ikke er så avhengige av barnetrygden?  – De får også barnetrygd, så dette vil også gjelde velstående foreldre som ikke gjør sitt beste for å få barna inn på rett spor, sier Stokkebø. – Lytter til politiet  – Dere sier at det bare er en liten gruppe foreldre som ikke samarbeider med politiet. Er det et smalt tiltak? – Det tror jeg ikke. Vi lytter til tilbakemeldingene fra politiet, som er bekymret for at en del foreldre ikke vil se problemet eller oppmuntrer barna til å fortsette på samme sporet, sier Stokkebø. Aftenbladet har tidligere skrevet at flesteparten av de unge som blir anmeldt for lovbrudd er norske statsborgere. Seks av de sju ungdommene med flest anmeldelser for grov kriminalitet i 2023 har imidlertid innvandrerbakgrunn. – Mer eksponert – Innvandrere er ikke mer voldelige enn andre fordi de er innvandrere, men fordi de er mer eksponert for faktorer som er kjent for å ha sammenheng med kriminalitet, har pedagogikkprofessor Hildegunn Fandrem ved Læringsmiljøsenteret ved Universitetet i Stavanger (UiS) forklart. Hun peker på at innvandrerungdom er mer utsatt for en rekke utfordringer, som lav sosioøkonomisk status, opplevd diskriminering, generasjonskonflikter, dårlig psykisk helse og traumer etter krig og konflikter. Mousa og Stokkebø er imidlertid klare på at dette ikke er et tiltak rettet mot denne gruppen. – Problem i seg selv – Dette handler om å ansvarliggjøre foreldre uavhengig av bakgrunn. De fleste ønsker det beste for barna sine, og står på og gjør en heroisk innsats som vi skal gi dem all støtte for, sier Stokkebø.  – Er det ikke problematisk at ungdom med innvandrerbakgrunn er overrepresentert? – Jo, det er selvfølgelig det, men det er et problem i seg selv at innvandrere er overrepresentert. Derfor har vi blant annet sagt at vi ønsker veiledning av foreldre som ikke nødvendigvis vet hvor de skal henvende seg, sier Mousa. – Kan kjøpe seg ut  – Mange foreldre klarer seg godt uten barnetrygden. Da kan de kjøpe seg ut av å oppdra barna sine, mens de med dårlig råd får dårligere råd. Og vi vet at fattigdom trigger kriminalitet, sier Saira Khursheed. Hun er sosialentreprenør og jobber med integrering av innvandrere. Nylig satt hun også i panelet i forbindelse med et folkemøte om ungdomsvold som Aftenbladet arrangerte på Sølvberget. Khursheed mener Høyre-forslaget vil ramme lavinntektsfamilier og innvandrerfamilier mest. – Problemet er ikke løst – Men familier med dårlig råd kan som regel gå til et sosialkontor. De vil uansett få dekket det de trenger. Så du flytter bare penger fra en etat til en annen. Problemet er ikke løst, fortsetter hun. Khursheed mener andre tiltak vil være langt mer effektive. – Foreldrene bør være med barna på samfunnstjeneste, aktivitetsplikt og dialogmøter med politiet. Det vil treffe alle, inkludert de med god råd og høy status. I tillegg til et ressurssenter for innvandrere. Jeg møter foreldre som blir truet med barnevernet av barna, som er fortvilet, redde og ikke har peiling på hva de skal gjøre.  – Snakke mer med ungdommene – Vi kan ikke bare kutte i barnetrygden. Det vil ikke ha effekt, sier også Ine Haver (Ap). Hun mener tvert imot at det kan virke mot sin hensikt, og viser til at fattigdom er risikofaktor for å begå kriminelle handlinger. – Vi må alle ta et større ansvar og bli enda flinkere på integrering som samfunn. Og så må vi snakke mer med ungdommene. Vi har ofte store, flotte folkemøter med voksne, men vi må være mer på skolene og jobbe med holdninger og verdier, sier Haver i Stavanger Ap. – Foreldreveiledning – Hvilke konkrete tiltak mener du må til for å redusere kriminalitet og vold blant ungdom? – Vi må bli enda bedre på integrering og få et behandlingstilbud for unge voldsutøvere. Vi må sette inn det store støtet mot majoriteten og styrke holdninger og verdier i denne gruppen. Da vil flere se til disse ungdommene istedenfor å gå den andre veien. – Og hvilke konkrete tiltak rettet mot foreldre? – Foreldreveiledning. Og hvis foreldrene nekter å ta imot veiledning, må vi være nysgjerrige og kanskje undersøke omsorgskompetansen. Kanskje strever de også med kulturen. I slike tilfeller har vi jo barnevernstjenesten, sier Haver, som selv jobber i barnevernet.

Summary: Stavanger Høyre foreslår å vurdere kutt i barnetrygden for foreldre til mindreårige kriminelle som nekter å samarbeide med politiet.

Summary: Ekspert på integrering, Saira Khursheed, er kritisk og mener tiltaket vil ramme lavinntektsfamilier og innvandrerfamilier mest.

Summary: Ine Haver (Ap) mener at tiltaket kan virke mot sin hensikt, og foreslår foreldreveiledning og bedre integrering som løsninger på økende ungdomskriminalitet.

Summary: Seks av de sju ungdommene med flest anmeldelser for grov kriminalitet i 2023 har innvandrerbakgrunn.


Stenger ambassade i Stockholm av frykt for hevnangrep: Ekspert mener Israel brøt rød linje for Iran

Da Israel bombet iransk konsulat i Syria, krysset de en rød linje for Iran, mener Nupi-forsker Kjetil Selvik. Han sier at tre ting gjør Israel villig til å ta så høy risiko.  Fredag kom beskjeden om at Israel stenger sin ambassade i Stockholm.  – Vi er bekymret for at det kan komme angrep, sier ambassadeansatte til Aftonbladet.  Opp mot 30 israelske ambassader holder stengt av frykt for hevnangrep fra Iran, skriver avisen, som siterer nyhetsbyrået TT. Israel anbefalte fredag sine ambassader verden rundt om å stenge. Fredag er den propalestinske Quds-dagen, som markerer støtte til palestinerne og motstand mot Israel. Men bakgrunnen er også frykt for at Iran skal hevne et angrep mot det iranske konsulatet i Syrias hovedstad, Damaskus, som fant sted mandag. Syv iranere ble drept, blant dem to høytstående generaler i den iranske Revolusjonsgarden. Israel har ikke villet kommentere angrepet. – Krysser rød linje  Fredag kveld skal også USA ha høynet beredskapen av frykt for et større angrep fra Iran mot amerikanske eller israelske mål i Midtøsten. Det sier en offisiell amerikansk tjenesteperson til Reuters. – Vi er helt klart på et høyt nivå av årvåkenhet, sier kilden til nyhetsbyrået. At Israel angriper iranske aktører i Syria er ikke noe nytt. Men angrepet er en oppskalering, mener Nupi-forsker Kjetil Selvik: – Tidligere har Israel tatt livet av aktører i felt eller i hjemmene sine. At de nå også har bombet et konsulat, er et skritt videre. Det regnes som et angrep på iransk territorium og krysser en rød linje for Iran. Det er en linje Iran er opptatt av å opprettholde, sier Selvik til Aftenposten. Han mener det er tre ting som gjør at Israel nå er villig til å ta en slik risiko. – Egeninteresse av økt spenning – Iran ser seg ikke tjent med å starte en krig. De ser at de oppnår mye av det de vil, uten krig ved at Israel selv gjør seg upopulær med krigføringen på Gaza, sier han.  – Iran vil ikke risikere å utløse en motreaksjon mot landet sitt som de ikke er i stand til å stå imot, mener forskeren.  – Han er villig til å ta betydelig større risiko enn andre aktører, fordi han er avhengig av fortsatt krig og konflikt for å kunne fortsette å være statsminister i Israel. Lykkes han med å utløse en krig med Iran, vil det være en stor gevinst for ham personlig, for da vil fokuset dreie fra Gaza til denne konflikten, mener Selvik. Netanyahu som «wild card»  Israels statsminister, Benjamin Netanyahu, var også før invasjonen på Gazastripen under hardt press internt. Hans rettsreformer ble møtt med massedemonstrasjoner. Kritikerne hevder de vil gi politikerne for mye makt og er skreddersydd for at Netanyahu skal slippe å havne i fengsel for korrupsjonsanklagene han er tiltalt for. Nå spør mange seg om hvorvidt dette øker faren for en storkonflikt i Midtøsten.  Selvik kaller det et spennende spørsmål. – Det er tydelig at USA på ingen måte ønsker det. Jeg går ut fra at de gir veldig tydelige signaler om dette til Netanyahu. Vi ser at både Iran og USA har gjort mye for å ta ned spenningen seg imellom. Det er Netanyahu som er et «wild card» i dette, sier han. Press for å handle  Men selv om det kanskje ikke blir en storkonflikt, mener Selvik det ikke er usannsynlig at det vil komme en motreaksjon på konsulat-angrepet. – Det vil være en diskusjon i Iran om hva som er viktigst: å statuere den røde linjen eller sørge for at man ikke faller i Netanyahus felle for en utvidet konflikt. Det er et stort press internt på Irans øverste leder Khamenei på å handle. Man kan ikke utelukke at de vil svare med samme mynt og gjennomføre et angrep på et israelsk konsulat. – Det er klart de har større mulighet til å gjøre det militært i Midtøsten-regionen enn i Sverige, men akkurat hvordan noe slikt vil spiller seg ut, er ikke godt å si, sier han. Aftenposten har spurt den israelske ambassaden i Norge om de vil stenge ambassaden også her, men har foreløpig ikke fått svar. Norsk UD skriver i en e-post at de ikke har informasjon om UDs planer angående dette.

Summary: Israel beskyldes for å stå bak bombingen av det iranske konsulatet i Syria. Dette er en rød linje for Iran, mener Nupi-forsker Kjetil Selvik.

Summary: Israel stenger nær 30 ambassader grunnet frykt for hevn.

Summary: Ifølge Selvik er Israel villig til å ta risikoen av tre grunner: Iran ser seg ikke tjent med en større krig nå, USA har sterk tilstedeværelse i Midtøsten og Israels statsminister, Netanyahu, kan ha en egeninteresse av å øke spenningsnivået


Eksperter: Prigozjin viser at det er mulig å gjøre opprør mot Putin

Jevgenij Prigozjin (62) skapte kaos for Vladimir Putin (70). Eksperter mener at Wagner-sjefen viser at det går an å gjøre opprør mot den russiske presidenten. Wagner-gruppen kjørte lørdag i kolonne mot Moskva – men stoppet 200 kilometer fra hovedstaden etter at Belarus-president Aleksandr Lukasjenko forhandlet fram en avtale. Detaljene i avtalen er ikke kjent, men ifølge Putins talsmann skal Prigozjin ha gått med på å reise til nabolandet Belarus og at straffesaken mot ham vil bli henlagt. Kreml har også opplyst at Wagner-soldatene som var med i marsjen mot Moskva lørdag ikke vil bli straffeforfulgt. – Jeg tror Prigozjin setter et eksempel for dem som vil fjerne Putin, sier Aage Borchgrevink, forfatter bak boken «Krigsherren i Kreml» og ansatt i Helsingforskomiteen. – Så kan vi spørre oss hvordan han faktisk klarte dette. Hvordan hadde han forberedt seg? Hadde han støtte eller avtaler blant folk i den russiske eliten? Borchgrevink peker på at Prigozjin har et fordel av at han har et helt forretningsimperium bak seg og ikke trenger andres penger. Forfatteren peker samtidig på en mulig link: – Wagner-gruppen hadde sin opprinnelse som en arm av den militære etterretningstjenesten GRU. FSB og GRU jobber sammen, men det er ulike tjenester og Kreml har vært opptatt av at det skal være en kamp mellom fraksjoner. Så hvis en institusjon er involvert i dette opprøret, så kan det være GRU og noe av nettverket deres. Men dette vet vi ikke noe om, understreker Aage Borchgrevink. Han får støtte av en annen forfatter av bøker om Russland, svenske Stig Fredrikson: – Prigozjin er et eksempel for andre ved at han kan vise andre at det går an å gjøre opprør mot Kreml. Det er det verste opprøret i Putins mer enn 20 år lange karriere. Så Putins posisjon er kraftig svekket. Men Prigozjin har ikke den politiske basen som skal til for å overta makten. – Hvordan kan et opprør skje nå som sivilsamfunnet ligger nede? – Det må komme fra andre deler av den politiske eliten. Og akkurat nå er det ingenting som tyder på at det skal skje, sier Stig Fredrikson. En av Putin-kritikerne som bor i eksil, den tidligere Yukos-sjefen og oligarken Mikhail Khodorkovskij, er kritisk til den russiske opposisjonen. I et innlegg på Twitter skriver han: – For andre gang siden Putin tok makten, hadde Russland en revolusjonær situasjon. Den første var masseprotesten mot valgresultatet i 2011–2012. Nå, for andre gang, klarte ikke den demokratiske opposisjonen å utnytte situasjonen fordi den forberedte seg på forskjellige scenarioer. Den demokratiske bevegelsen trenger å lære en lekse: Regimeskifte vil ikke komme gjennom valgurnene, skriver Khodorkovskij. – Tenk om Prigozhin ikke bare hadde destabilisert situasjonen, men tatt makten med demokratiske krefters samtykke. Han ville ikke ha frigjort politiske fanger eller erklært frie valg. Så det er ikke valg vi skal forberede oss på, fastslår den tidligere Yukos-sjefen – og mener at Prigozjin demonstrerte for Vesten et sannsynlig scenario for hvordan et regimeskifte i Russland kan skje og hvilke politiske krefter som styrer. Ekspertene er enige om at Vladimir Putin er svekket etter lørdagens drama: – At han må få hjelp av Aleksandr Lukasjenko for å ordne opp, er ydmykende for Kreml og Putin. At Lukasjenko nå går inn og ordner avtalen, betyr at han tar den rollen som Putin vil ha i denne regionen. Derfor er det en veldig endring av roller, og det er et tydelig bilde på at Putin er svekket, sier Aage Borchgrevink. – Betyr dette at Putin og Lukasjenko er «skuls» etter at Lukasjenko fikk hjelp fra Putin etter valget i 2020? – Det grunnleggende er at Lukasjenko er i lommen på Putin. Dette handler først og fremst om at Putin er svekket i Russland og at Russland er svekket i verden.  Stig Fredrikson fastslår også at Putins autoritet er svekket. – Putins troverdighet er svekket fordi han ikke kan si i en tale lørdag at Prigozjin er en forræder, og så bryte helt med sine prinsipper og tilgi eller gi amnesti til Prigozjin. I Putins karriere har forrædere alltid blitt straffet med døden. – Putin holdt en tale om at det handlet om nasjonens skjebne og jevnførte med det som skjedde rundt revolusjonen i 1917 – for så å ikke gjøre noe.

Summary: Jevgenij Prigozjin skapte kaos for Russlands president Vladimir Putin ved å lede leiesoldatgruppen Wagner mot Moskva.

Summary: Gruppen stoppet 200 km fra Moskva etter en avtale forhandlet av Belarus-president Aleksandr Lukasjenko.

Summary: Putin er svekket av situasjonen, mener eksperter.


Uppgifter: Stod bakom kassan på Pressbyrån – sköts

Mannen jobbade bakom kassan på Pressbyrån. Då sköts han. Det är andra gången han överlever en skjutning, enligt Aftonbladets uppgifter. Vid 19-tiden kom en svartklädd person med en svart hjälm in på en Pressbyrån-butik i centrala Göteborg på onsdagen. Förutom den unga mannen som stod och jobbade bakom kassan var det tomt i butiken. Den svartklädda personen gick fram och öppnade eld mot mannen bakom kassan. Två skott ska ha träffat honom, enligt Aftonbladets uppgifter. Skytten misstänks ha använt en ljuddämpare på vapnet och därför hördes inte skotten utanför butiken.  Händelsen ska dock ha fångats på övervakningskameror inne på Pressbyrån. Andra mordförsöket på samma man Det här är andra gången som den Pressbyrån-anställda mannen blir skjuten och överlever, enligt uppgifter.   Den första gången träffades han med skott i benen.  Enligt uppgifter kopplas han till det kriminella nätverket Södra Biskop i Göteborg, som sedan flera år tillbaka är i en blodig konflikt med Norra Biskop. En släkting till honom har av polisen pekats ut som en möjlig måltavla i skjutningen där den tjänstgörande polisen Andreas Danman, 33, träffades av misstag och sköts ihjäl. Kopplas till blodig gängkonflikt Mordförsöken och mordet på Andreas Danman är några av ett stort antal blodiga dåd som kopplas till konflikten mellan de två Biskopsbaserade nätverken. Men varför konflikten blossat upp igen, och varför någon på nytt försökte döda mannen inne på Pressbyrån, är oklart. Skytten på Pressbyrån ska ha setts lämna platsen med en elsparkcykel. En vecka har snart gått men ingen person har än så länge gripits. Måltavlan ska ha fått allvarliga, men inte livshotande skador.  Polisen uppmanar allmänheten att lämna tips om händelsen. – Har man hört eller sett något får man jättegärna höra av sig till oss, säger Caroline Karlsson, presstalesperson för polisregion Väst.

Summary: En anställd på Pressbyrån i centrala Göteborg sköts på jobbet under onsdagen. Detta är andra gången mannen överlever ett skjutningsförsök.

Summary: Han misstänks ha anknytningar till det kriminella nätverket Södra Biskop, som är del av en pågående blodig konflikt med Norra Biskop.

Summary: Skytten, som misstänks ha varit klädd i svart och använt ljuddämpare, lämnade platsen med en elsparkcykel och är fortfarande på fri fot.


Uteseksjonen vil spre rusmiljøet i Oslo sentrum til hele byen

Naboer fortviler over sprøyter, søppel og bråk i Storgata. – Jeg tror færre folk ville kommet hit hvis det var steder å møtes og få hjelp utenfor Oslo eller i andre bydeler enn sentrum, sier Kristoffer. Han kommer fra en kommune utenfor Oslo, men har vært ut og inn av rusmiljøet i hovedstaden i flere år. Han ønsker ikke etternavnet sitt i avisen.  Aftenposten møter ham i en sidegate fra Storgata, her deler Kirkens Bymisjon ut mat. Vi er med Uteseksjonen en ettermiddag når de oppsøker byens åpne rusmiljø.  Vil redusere åpne rusmiljøer Oslo kommune har hatt som mål å motvirke åpne rusmiljøer i sentrum siden 2011. Men fortsatt trekker mange rusbrukere hit. Det kjøpes og selges rusmidler her. Det finnes også flere lavterskeltilbud i sentrum.  En tredjedel kommer fra nabokommuner. Uteseksjonen vil ha robuste lavterskeltilbud også utenfor sentrum, i bydelene og i kommunene rundt Oslo.  – Konsentrasjonen av lavterskeltilbud er med på å sementere og forsterke problematikken knyttet til åpne rusmiljøer i sentrum, sier leder Børge Erdal. Tilbudene i bydelen må ha tilnærmet samme innhold som i sentrum. Og åpningstidene må være relevante for brukerne, slik at det blir attraktivt nok, mener Erdal. – Slike tjenester må plasseres så de ikke er til sjenanse for bomiljø og innbyggere. Man må ha en viss toleranse for rusbruk i nærheten av tiltakene. 500 besøk hver dag  Ved Prindsen mottakssenter får rusbrukere hjelp med sårstell, nytt brukerutstyr, akuttovernatting og hjemreise. I tillegg huser senteret Oslos eneste brukerrom. Der kan rusavhengige bruke narkotika på en trygg måte. De har også en åpen hage. Der serveres det mat. Marta Bjørke er institusjonsleder. Hun forteller at de har rundt 500 besøk daglig, men ikke kapasitet til å hjelpe alle som trenger det.  – Det deles ut brukerutstyr og gis noe helsehjelp til rusbrukere også i enkelte bydeler, men det er begrenset tilbud og korte åpningstider. Det har også kommet flere aktivitets- og jobbtilbud til rusbrukere utenfor sentrum.  Men for å redusere rusmiljøet i Oslo sentrum, må bydelene også gi bedre tilbud om elementær helsehjelp, mener Bjørke.  Beboer: – Et lovløst område Fabrizio Leone (34) bor rett ved det åpne rusmiljøet på Storgata. Han mener situasjonen aldri har vært verre. – Vi har opplevd en dramatisk økning i forsøpling, vold, trusler, brukte sprøytespisser og narkotikasalg. Leone beskriver området som «lovløst». – Jeg føler meg utrygg i denne delen av byen. Han mener løsningen ikke er å jage rusavhengige vekk fra Storgata. – De trenger et skjermet og trygt sted å være. Men det er viktig å spre lavterskeltilbudene utenfor sentrum, sier han. Robert Thorsen leder politiets patruljeseksjon ved enhet sentrum. Han skriver at politiet tar beboernes opplevelser på alvor. De har et eget patruljeavsnitt som har «særskilt oppsyn med rusmiljøet i Oslo sentrum». Thorsen skriver at de jobber med å oppnå dialog med personer i miljøet for å øke tilliten til politiet. Samtidig vil de «forebygge ordensforstyrrelser og/eller åpenlys kriminalitet til det beste for de som bor i og bruker området.» – Vi har riktignok måtte nedjustere avsnittet litt for å dekke opp andre oppgaver, noe som har gått ut over vår tilstedeværelse i rusmiljøet generelt. – Lov å samles Også Velferdsetaten vil desentralisere tjenestetilbudet til bydelene. – Tanken er at brukerne i stor grad heller vil benytte seg av gode sosiale og hjelpetiltak i sitt nærmiljø, sier Ola Svantorp-Tveiten.  Han er etatens koordinator for sentrumsarbeidet.  – Som enhver annen innbygger i Oslo har også de som bruker rusmidler lov å samles. Vi arbeider forebyggende for å tidlig fange opp de som har behov for bistand.

Summary: Storgata i Oslo sliter med åpne rusmiljøer, bråk og søppel. Mange rusbrukere samles her.

Summary: Naboer fortviler over sprøyter, søppel og bråk.

Summary: Uteseksjonen ønsker å redusere rusmiljøet i sentrum gjennom å bedre tilbudet ute i bydelene.


Million-gjengen: Alle i Aps nye sentralstyre har millionlønn

Hva har alle medlemmene i Arbeiderpartiets nye sentralstyre til felles? De tjener nesten dobbelt så mye som vanlige folk – eller mer. Forslaget til ny toppledelse i Arbeiderpartiet har møtt motstand fra egne rekker – fordi to av fire er mangemillionærer.  Nå kan VG vise at ikke bare toppledelsen – men samtlige 21 personer i forslaget til Arbeiderpartiets nye sentralstyre – har over én million kroner i årslønn eller årlig godtgjørelse.  Helt på toppen av lønnstoppen troner statsminister Jonas Gahr Støre, som får 1,8 millioner kroner for å styre landet. Han deler pallplassen med stortingspresident Masud Gharahkhani. Støre opplyser til VG at mange av Aps politikere har fått godt betalte jobber i politikken. – Mange av de som er innstilt har tatt på seg viktige tillitsverv, enten på Stortinget, i regjering eller i lokalpolitikken. Det er godt betalte jobber, men jeg vet at alle står på for et trygt og rettferdig samfunn med små forskjeller der de med høy lønn skal bidra mest til fellesskapet, skriver Støre i en SMS til VG. Vanlige folks tur En vanlig norsk lønn er på 572.000 kroner, ifølge SSB. Flertallet i valgkomiteens innstilling til nytt sentralstyre tjener dermed over dobbelt så mye. I 2021 gikk Arbeiderpartiet til valg med slagordet «nå er det vanlige folks tur» – og et skatteløfte som viste hvor skillet mellom «vanlige» og «uvanlige» folk går for dem: «Alle med inntekt under 750.000 kroner får mindre i inntektsskatt, mens personer med inntekt over 750.000 skal betale mer i skatt». «Fattigst»: advokat Ahmed Lindov fra Agder er den eneste som ikke får til livets opphold fra staten, et fylke, en kommune, partiet eller fagbevegelsen. Han er advokat og sitter i kommunestyret i Kvinesdal. Han sier til VG han hadde en inntekt på 1.010.611 kroner i 2022, og at i underkant av 40.000 kroner var godtgjørelse fra kommunen.  – Jeg jobber 300 prosent. Jeg jobber som advokat, driver et regnskapsfirma og et småbruk med min far i Kvinesdal, sier han til VG. – Hva tenker du om at det ikke er plass i sentralstyret til et eneste menneske som ikke har millionlønn? – Jeg forstår at det spørsmålet stilles. Men Ap fører en politikk som gjør at folk som jobber også skal kunne ha mulighet til å ta utdanning, og få en inntekt hvis man vil jobbe. Samtidig så er det et ekstra fokus på oss, og det er ingen som ser på lønnen til sentralstyrene i de andre partiene.  – Jo, vi har sett på Høyres sentralstyre også. Der er det syv personer som ikke hadde millioninntekt i fjor.  – Åja.  Etter publisering av denne artikkelen ønsker Lindov å utdype sitt svar: – Når partiet er i regjering er partiledelsen ofte medlemmer av sentrale regjeringsverv. Derfor må en se på Høyres sentralstyre under deres tid i regjering hvis det skal kunne sammenlignes. Hva med Helga? Helga Pedersen har blitt nevnt som mulig kandidat til partisekretærvervet, og VG har tidligere skrevet at det nå pågår stemmetelling som kan avgjøre om Pedersen utfordrer dagens partisekretær Kjersti Stenseng. Dersom hun stiller og vinner, vil hun være den eneste som blir valgt som ikke kommer fra en stilling med millionlønn. Som Tana-ordfører får hun 820.000 kroner i året. Men dersom hun blir partisekretær vil hun riktignok få en lønnsforhøyelse og havne godt over millionen, i likhet med Stenseng som i dag har jobben. – Bidrar mest Det er LOs mektige leder, Peggy Hessen Følsvik, som har ledet valgkomiteen. Hun kommenterer saken slik: – En enstemmig valgkomité har foreslått folk fra mange ulike yrkes- og lønnsgrupper. Felles er at mange nå er valgt inn i politiske verv, skriver Følsvik i en SMS: – Det er statsråder, stortingsrepresentanter, ordførere og tillitsvalgte i store forbund. Vi vet at dette er godt betalte jobber, noe som reflekteres i VGs oversikt. Når det er sagt er jeg ikke i tvil om at alle på lista, som meg, mener at de med høyest lønn skal bidra mest til fellesskap og velferd, fortsetter hun. Det nye sentralstyret skal velges på Aps landsmøte 4. - 6. mai. PSSST: Til sammenligning viser VGs gjennomgang av Høyres sentralstyre at det sitter syv personer som hadde under 600.000 kroner i inntekt oppført i Skattelistene for 2021 – noe som innebærer at de sannsynligvis hadde en årlig inntekt under én million kroner før skatt og fradrag.

Summary: Alle 21 medlemmene i Arbeiderpartiets nye sentralstyre tjener over én million kroner i årslønn eller årlig godtgjørelse.

Summary: Statsminister Jonas Gahr Støre topper lønnslisten med 1,8 millioner kroner.

Summary: Flertallet i valgkomiteens innstilling til nytt sentralstyre tjener over dobbelt så mye som en vanlig norsk lønn, som er på 572.000 kroner ifølge SSB.

Summary: Helga Pedersen vil være den eneste valgte med under millionlønn dersom hun stiller og blir valgt til partisekretær, men stillingen vil gi en lønnsøkning over millionen.

Summary: Det nye sentralstyret skal velges på Aps landsmøte fra 4. til 6. mai.


Kortkaoset på ICA blev ännu en varningsklocka

Det har varit kaos i kassorna på ICA-butiker över hela landet. Kundernas kort har inte fungerat. Tydligen berodde det på skottdagen. Matjättens betalningssystem var inte anpassat efter den extra dagen vart fjärde år. – Det borde inte hända egentligen. Det borde man ha tänkt på, säger ICA-handlaren Håkan Thiberg i Karlskrona till Sveriges Radio. Vi kan bara hålla med. Det borde man ha tänkt på. Att februari är en dag längre vart fjärde år är ingen nyhet. Dyrbara klantigheter Kortkaoset på ICA tycks kunna skrivas på kontot för dyrbara klantigheter. Företagets IT-utvecklare borde skämmas. Dessvärre är det långt ifrån det enda IT haveriet vi sett på senare tid. Det är bara några dagar sedan den ryska hackergruppen Akira hotade med att lägga ut sekretessbelagda dokument som man stulit  från Bjuvs kommun i Skåne. Samma hackergrupp genomförde också det stora angreppet mot IT-företaget Tietoevry i januari. System kollapsade Då drabbades företag, myndigheter och kommuner. I Vellinge kollapsade kommunens systemen för löner, sophantering och journaler i äldreomsorgen. Från Kalmar rapporteras att personuppgifter för 7 000 kommunanställda kan vara på vift. Sjukhuset Sofiahemmet i Stockholm har utsatts för hackerattacker, precis som Svenska Kyrkan. Där tog det två månader att få igång webbplatsen med formulär, kalendrar och annat. Av uppenbara skäl har det talats mycket om beredskap de senaste åren. Vi ska ha kontanter hemma, MSB uppdaterar sina broschyrer och butikerna uppmanar oss att köpa konserver, vattendunkar och vevradioapparater. Robust är ett ord som används flitigt. Allt annat än robust Samtidigt är hela samhället uppbyggt på datasystem som tycks allt annat än robusta. Betalningskaoset på ICA verkar ha berott på ett enkelt mänskligt misstag. Problemen med hemliga uppgifter på vift kan vara resultatet av vanlig kriminell girighet. Men det är ingen tanke som minskar oron. Vill till exempel en stat skada det svenska samhället skulle våra sårbara IT-system vara den mest uppenbara punkten att angripa. Frågan är, kan vi vara beroende av system som är så här sköra? Kan landets största livsmedelskedja hamna i kaos när någon glömmer skottdagen? Kan uppgifter från kommuner och myndigheter få dyka upp på Darknet? Och kan bokning av dop och begravningar bromsas upp när en webbplats har hackats? Svaret är förstås nej. Företag och myndigheter måste ha mycket bättre säkerhet. Annars spelar det ingen roll hur många vattendunkar eller konservburkar vi lagrar hemma.

Summary: ICA-butiker över hela landet drabbades av kaos i kassorna då kunders kort inte fungerade, vilket tycks bero på en bugg kopplad till skottdagen.

Summary: Samma vecka hotade hackergruppen Akira att lägga ut stulna sekretessbelagda dokument från Bjuvs kommun.

Summary: Aftonbladets ledarsida anser att det är dags att ta de digitala säkerhetshoten på allvar. Vårt samhälle är alltför beroende av sköra IT-system.


Slik vil de få kontroll med reseptjukset

Staten har betalt 341 millioner kroner for en medisin som tusenvis av pasienter ikke har rett på. Nå vil de stramme inn muligheten for å få den dekket.  Diabetesmedisinen Ozempic er blitt svært populær fordi den også kan brukes til slanking. Den kan fås på blå resept hvis du har diabetes type 2 og bruker andre rimeligere legemidler i tillegg. 64.000 pasienter fikk medisinen dekket i fjor. Det kostet staten 1,4 milliarder kroner.  – Det er ikke beløpet i seg selv som er problemet. Men vi skal sikre at det offentlige bare betaler for legemidler der prisen står i et rimelig forhold til nytten, sier overlege Sigurd Hortemo i Direktoratet for medisinske produkter (DMP). Det største problemet er likevel at feilutskriving av resepter står bak en fjerdedel av disse utgiftene – totalt 341 millioner kroner.  – Det er alvorlig. Vi kjenner ikke til lignende saker hvor så stor andel av forskrivingen på blå resept ikke oppfyller refusjonsvilkårene, sier Rita Hvalbye i DMP.  Nå vil myndighetene få kontroll på utgiftene. De vil stramme inn muligheten til å få medisinen dekket av staten.  DMP har allerede varslet at de vurderer å trekke den forhåndsgodkjente refusjonen på Ozempic. Det betyr at medisinen ikke lenger kan fås direkte på blå resept. I stedet må legen skrive en individuell søknad for pasienten. Den skal så vurderes av Helfo. Diabetesforbundet raser mot forslaget.  Diabetesforbundet: Helt absurd De mener det er svært uheldig at diabetespasienter blir innsparingsmål for myndighetene.  For hvis Ozempic blir tatt av blå resept, vil det også gjelde pasienter med diabetes. Forbundet mener det vil føre til mer administrasjon for allerede pressede fastleger. – Det er helt absurd med tanke på at dette er et diabeteslegemiddel, sier forbundsleder Cecilie Roksvåg.  Diabetesforbundet mener at DMP må gjøre som Legemiddelverket i Sverige: Be legene om å stoppe å skrive ut medisinen til ikke-diabetikere.  Snart skal forbundet møte norske myndigheter for å diskutere saken. For over et halvt år etter at de varslet endringer, har DMP ennå ikke konkludert.  Medisinmyndighetene: Dette er komplisert  – Dette er komplisert. Og det er mange hensyn som må tas, sier Rita Hvalbye. Hun er enhetsleder for metodevurdering og blåresept i DMP. De vurderer også andre virkemidler. De har også hatt møte med den danske produsenten. – Vi har hatt prisforhandlinger med Novo Nordisk, men dette har så langt ikke ført frem, sier Hvalbye. DMP er lunken til en «svenske-kampanje» mot legene. Flere land har forsøkt dette. Det har ikke hatt effekt på mangelsituasjonen i Europa, ifølge Hvalbye.  Produsenten: Drastisk steg Produsenten Novo Nordisk mener at en ikke kan ta bort forhåndsgodkjenningen av blå resept. Det skriver de i en høringsuttalelse. De mener også Helsedirektoratets estimater på feilforskrivingen av Ozempic sannsynligvis er for høye. – Det vil være naturlig å prøve andre «mildere» virkemidler før man går til det drastiske steget å fjerne forhåndsgodkjent refusjon for et legemiddel som brukes av mange tusen pasienter med diabetes type 2, skriver Novo Nordisk. Novo Nordisk hadde i 2023 et driftsresultat på nesten 126 milliarder norske kroner. Det er en sterk vekst på 51 prosent fra året før.

Summary: Leger har skrevet ut diabetesmedisinen Ozempic til pasienter på feil grunnlag. Det har kostet staten 341 millioner kroner.

Summary: Myndighetene vil få kontroll med utgiftene til medisinen og vurderer å trekke den forhåndsgodkjente refusjonen på Ozempic.

Summary: Diabetesforbundet er imot dette, fordi det kan ramme diabetespasienter og øke arbeidet for fastleger.

Summary: Over 7 måneder etter myndighetene varslet endringer har de fortsatt ikke fattet en beslutning.


Påskeferien ble lenger enn lang for USA-elsker Sylvi Listhaug. Sønnen Steffen (7) fikk vannkopper på bursdagen - dagen før de egentlig skulle hjem. Dermed ble det utreiseforbud - og ytterligere én til to uker i Frp-lederens soleklare favorittland (utenom Norge). – Så nå sitter du koppefast i USA? spør VG med et lite håp om å innføre et slags nyord. – Ja, dette hadde jeg virkelig ikke sett for meg. Vi har fått noen aha-opplevelser på USA-turen vår denne gangen. Vi skulle egentlig reise hjem til Norge på mandag andre påskedag. Men på søndag - på 7-årsdagen til sønnen min, så fikk han vannkopper, svarer Listhaug på telefon fra Washington DC. – Ingen spøk Det viste seg raskt at å få vannkopper i USA var mer alvorlig enn hun hadde trodd. Det er smittefarlig, og kan være veldig farlig for andre. – Man skal ikke ta fly med vannkopper i den perioden man kan smitte andre. Dermed besluttet vi å oppsøke lege, beskriver Listhaug om det lille sykdomsdramaet som utspant seg på selve oppstandelsens dag, første påskedag. Hun minner om at med smitteoverføring til for eksempel gravide, så kan vannkopper være spesielt farlig. Og eldre kan få helvetesild.  – Dette er ikke noe å spøke med, poengterer Listhaug.  Hun har fått «midlertidig oppholdstillatelse» hos et søskenbarn i Washington DC. Der bor Frp-lederen sammen med sine to sønner. Hun simpelthen elsker å feriere og kjøre rundt i USA. – Hvor mange ganger har du vært i USA, egentlig? – Jeg har vært her så mange ganger at jeg har mistet tellingen. Vi har på en måte avfunnet oss med at dette var den gangen vi var uheldig, sier hun. – Rekker du hjem til Frp-landsmøtet 19. april? – Ja, det bør gå bra med god margin. Hadde det vært en reell problemstilling, så måtte min mann kommet hit så jeg kan komme meg hjem tidligere. «Hjemme» på Stortinget er det visstnok ingen fare for at Frp-gruppen med Bård Hoksrud & co. danser på bordet med elleville utspill (på Facebook) og forslag mens partilederen er borte. Hoksrud sier han nettopp er blitt oppringt av partilederen før VG tar kontakt. – Det er kanskje farlig å si det, men dette går nok bra, sier Hoksrud med et flir på lur. – Hun følger nok med på hva vi driver med, legger han til.  – Hva hvis hun ikke kommer seg til Norge tidsnok til landsmøtet? – Det skjer ikke. Da blir nok ektemannen sendt nedover til barnepass-veksling i forkant, svarer Hoksrud som er andre nestleder etter Listhaug og Limi i Frp-hierarkiet på Stortinget. – Innfør vannkoppvaksine! Listhaug hadde ikke vært Listhaug dersom hun ikke ville overføre sin nyvunne erfaring til praktisk politikk. – Vannkopper er faktisk uvanlig i USA. Her blir barn vaksinert mot dette, noe som også er innført i Tyskland, Canada og Australia. Jeg kjenner til at Storbritannias helseyndigheter ønsker å innføre vannkopp-vaksinering. Og at Folkehelseinstituttet i Norge vurderer det samme. Dette er det egentlig ikke noe mer å vurdere og forske på. Norge bør ha vaksine mot vannkopper som en del av vaksineprogram for norske barn, krever Listhaug. Regn med at det blir et stortingsforslag i nær fremtid.  – Hva driver du med på disse ekstra-dagene i USA? – Jeg jobber litt, det jeg kan. På grunn av tidsforskjellen blir det litt begrenset med møtevirksomhet. Så kjører jeg jo litt rundt med bil, var nylig og så på Lincoln Memorial og på The Mall. I selve påskeferien leide vi en Chevrolet Suburban og kjørte drøye 250 mil Washington DC-Florida tur-retur. Det amerikanske bilmerket er det samme hun kjører rundt i hjemme i Norge også, så det store dråget av en bensinbil er ingen ukjent doning for Frp-lederen.

Summary: Frp-leder Sylvi Listhaug og sønnen Steffen (7) måtte forlenge påskeferien i USA grunnet vannkopper.

Summary: De må bli værende i Washington DC i 1-2 uker ekstra grunnet smittefare ved flyreiser.

Summary: Listhaug ønsker å innføre vannkoppvaksine i Norge, etter sin nyvunne erfaring og info om vaksinasjoner i andre land.

Summary: Ingen fare for at hun ikke skal rekke Frp-landsmøtet som starter 19. april, forsikrer Listhaug.


Benestad: – Urovekkende for min rettssikkerhet

Statens helsetilsyn har konkludert med at Esben Esther Pirelli Benestad (73) behandlet pasienter uforsvarlig. Til VG forteller de samme pasientene at Benestad reddet helsen deres. VG skrev søndag at Benestad ble fratatt legelisensen i februar, blant annet fordi hen hadde rekvirert vanedannende medisiner til fem av sine pasienter. VG har snakket med tre av disse pasientene: Til VG kaller Benestad det dramatisk at tilsynsmyndighetene ikke har vært i kontakt med pasientene. – Det er urovekkende i forhold til min rettssikkerhet, sier Benestad til VG: – Jeg opplever dette som et helsejustismord. Tilsynssaken behandles nå i Statens helsepersonellnemnd. Beskriver Benestad som en klippe Den tidligere rusmisbrukeren Dick Ståhl (66) fra Grimstad kaller det useriøst at han ikke har fått forklare seg for tilsynsmyndighetene.  Dick Ståhl forteller at han har hatt Benestad som fastlege siden 90-tallet. Fra Benestad fikk Ståhl foreskrevet to ulike, smertestillende medikamenter. – Disse medisinene har jeg ikke fått en eneste bivirkning av, sier han. Medisinen skal riktignok ikke brukes over lang tid, opplyser Ståhl. – Men hvor lang tid varer smertene? Den ene dagen sitter det i kneet, og den neste dagen i hoften, sier Ståhl. – Skal jeg bare gå rundt med smerter, fordi de på toppene i Helsetilsynet mener det er riktig helsehjelp? Ståhl sier han opplever tilsynssaken urettferdig, både på egne og Benestads vegne. – Fastlegen har vært en klippe i livet mitt, både i oppturer og nedturer. Jeg vet ikke hvor jeg hadde vært uten Benestad. Flere pasienter reagerer Avdelingsdirektør i Helsetilsynet, Anne Myhr opplyser til VG at de har undersøkt Benestads journaler og vurdert rekvireringen av vanedannede legemidler for fem utvalgte pasienter.  En tidligere rengjører fra Grimstad er blant dem. Hun forteller VG at hun fikk foreskrevet Paralgin forte av Benestad. Av sin nye fastlege, får hun i dag samme medisin og dose. – Hvorfor er det forsvarlig nå? Jeg forstår ikke denne tilsynssaken, sier kvinnen som oppsøkte Benestad med kraftige smerter i skuldrene. – Det var noe à la tannverk i skuldrene, så kan du skjønne hvor vondt det var. Men Benestad var veldig restriktiv med å skrive ut medisiner, mener hun.  Hun er lei seg for at Benestad har mistet autorisasjonen.  – Andre leger bare glor inn i dataskjermen, men Benestad var så hyggelig at du kom i godt humør bare ved å gå inn døren der.  Oppleves som en heksejakt En tredje pasient forteller VG at hun misbrukte rus for 20 år siden. Hun var «utslitt og ødelagt» etter mange år på metadon da hun spurte Benestad om hjelp for seks år siden. – Da jeg fikk ja, føltes det som at Benestad reddet livet mitt. For ingen andre var der for meg, sier kvinnen. Nå har hun fått en ny lege som gir henne den samme døgndosen med smertestillende og beroligende, ifølge kvinnen. – Da er det jo veldig rart at de skulle ta Benestad da, sier hun og fortsetter: – Jeg synes det virker som en heksejakt. Hun beskriver Benestad som restriktiv i forhold til rekvirering av medisin og reagerer på at tilsynsmyndighetene ikke har gjort forsøk på å få tak i henne. – Jeg skulle gjerne fortalt dem at Benestad har ivaretatt meg og virkelig brydd seg. Helsetilsynet roser Benestad Statens helsetilsyn behandlet også to saker som omhandler pasienter med kjønnsinkongruens. En av disse har fortalt tilsynsmyndighetene at hen fikk en positiv effekt av møtene med Benestad. I Helsetilsynets rapport står det likevel at foreldrene til barnet var kritiske, fordi barnet var forvirret og «endret mening stadig vekk». «Pårørende ble sjokkert». Benestad mener uttalelsene fra hens tidligere pasienter viser at Helsetilsynet har en svak sak. – Helsetilsynet sier at de setter pasientsikkerheten først, men her er det ingen pasienter som har blitt skadet. Tvert imot, sier Benestad. Hen reagerer på flere ting: – Helsetilsynet sier jeg ikke er skikket til å arbeide som lege, men da kunne de jo snakket med mine pasienter først, sier Benestad. – Hvem andre skal kunne ha en mer berettiget mening om mitt arbeid enn dem? Til VG sier assisterende direktør i Helsetilsynet, Heidi Merete Rudi, at de anerkjenner at Benestad har hjulpet mange pasienter.   – Det er viktig for oss å få gitt klart uttrykk for at Helsetilsynet vet at Pirelli Benestad har hjulpet mange og vært en uvurderlig støtte for disse, sier Rudi. Hun opplyser at de har mottatt flere skriftlige bekreftelser og beskrivelser fra pasienter som forteller det samme.  – Hvorfor mener dere at Benestad har bedrevet uforsvarlig helsehjelp når pasientene beskriver god helsehjelp? – Jeg vil ikke kommentere direkte det vedtaket som nå er påklaget og behandles i Helseklage, sier Rudi. – Generelt kan jeg si at forsvarlig helsehjelp dreier seg om mer enn at pasientene er fornøyde. For at helsehjelpen skal være forsvarlig, må den i tillegg være i tråd med faglige retningslinjer og aksepterte normer som beskriver god, forsvarlig praksis, mener Rudi. – Ville saken blitt bedre opplyst hvis dere kontaktet pasientene først? – Selv om samtaler med pasienter alltid kan utdype og nyansere informasjonen som ligger til grunn, mener vi saken var tilstrekkelig opplyst til at vi kunne vurdere og avgjøre den.

Summary: Statens helsetilsyn fratok Esben Esther Pirelli Benestad (73) autorisasjonen som lege i februar.

Summary: Flere pasienter forteller til VG at Benestad reddet helsen deres og beskriver behandlingen som forsvarlig og god.

Summary: Pasientene ble ikke kontaktet av Helsetilsynet og visste ikke at de var en del av tilsynssaken mot sin egen fastlege.

Summary: Benestad kaller det dramatisk og urovekkende for sin rettssikkerhet at tilsynsmyndighetene ikke har vært i kontakt med pasientene.


Psykologen hevder han ble forelsket i pasienten, men fortsatte behandlingen i flere år etter at han hadde sex med henne. Nå er han dømt for å ha misbrukt tillitsforholdet han fikk i terapirommet – men vil anke.  Mannen var offentlig ansatt ved et distriktspsykiatrisk senter på Østlandet da han fikk kvinnen henvist som pasient fra sin fastlege. Pasienten var i begynnelsen av 30-årene og slet psykisk med følgene av grov omsorgssvikt i barndommen. Hun var mor og gift, delvis sykmeldt fra jobben sin og hadde et selvmordsforsøk bak seg.  Behandlingen begynte høsten 2012. Et halvt år senere begynte seksuelle fantasier å bli en del av samtalene i behandlingsrommet. Psykologen og pasienten avtalte et seksuelt møte våren 2013.  Det lå flere forberedelser før møtet, som det blir beskrevet i dommen. Blant annet gikk psykologen til innkjøp av madrass og bekledning til et seksuelt rollespill. Dette legger retten vekt på fordi de kommer fram til at psykologen handlet forsettlig.  Psykologen har forklart at han dagen før de skulle møtes ringte fornærmede og avlyste møtet. Minutter senere ringte han opp igjen og opprettholdt avtalen.   Tingretten mener det viser at han forstod faremomentene med det han var i ferd med å gjøre, men likevel valgte å gjennomføre.   Fornærmede benekter å ha hatt følelser for ham, heller ikke av seksuell art. De har begge beskrevet at det ble et sterkt tillitsforhold mellom dem.  Selv om det ikke ble uttrykt eksplisitt, var fornærmede innforstått med at møtet ville ende i seksuell omgang. Fornærmede var redd for å såre ham og syntes det hele var litt spennende, har hun forklart.  Behandlingen fortsatte frem til 2016 og ble forsøkt gjenopptatt av psykologen i 2018, noe kvinnen ikke ønsket.  Retten har i vurderingen lagt vekt på at det dreier seg om et forhold mellom psykolog og pasient. «(...)en terapisituasjon vil innby og er avhengig av en særskilt nærhet og fortrolighet. Denne fortroligheten som åpenbart oppsto mellom tiltalte og fornærmede, har tiltalte misbrukt for å få tilfredsstilt sine egne lyster», heter det i dommen, som ikke er rettskraftig.  Retten mener psykologen aldri hadde grunnlag for å tro at fornærmede gjengjeldte hans følelser for henne, utover den fortroligheten som oppstår mellom behandler og pasient.  «Det verken var eller ble utviklet et kjærlighetsforhold mellom dem», fastslår dommen.  Gjennom terapien var psykologen vel kjent med kvinnens sårbarhet og depresjoner. Slik hadde han også fått kunnskap om hennes seksuelle preferanser, og det var dette han utnyttet, ifølge tingretten.  Psykologen har i hovedsak erkjent de faktiske forhold i saken, men bestrider å ha misbrukt sin stilling eller et tillitsforhold, som han sto tiltalt for og nå er dømt for. Under hovedforhandlingen skal han ha gitt utrykk for at det han gjorde var uetisk, men ikke galt, kommer det frem i dommen.  – Dommen vil bli anket. Han opplever seg uriktig domfelt og at begrunnelsen for domfellelsen er så tynn at det er vanskelig å forstå at den berettiger en domfellelse, sier mannens forsvarer, advokat Elisabeth Myhre til VG. Psykologen er dømt til inntil ti måneders fengsel for å ha misbrukt sin stilling som psykolog, samt brudd på helsepersonelloven.  Halvparten av straffen gjøres betinget med en prøvetid på to år.  Han er også fratatt sin autorisasjon som følge av denne saken. I tillegg dømmes han til å betale oppreisningserstatning til fornærmede for 200.000 kroner.  Fornærmede har fremmet krav om menerstatning og for økonomisk tap uten medhold i tingretten.  Tingrettens vurdering av erstatningskravet beror på i hvor stor grad fornærmedes skader skyldes psykologens handlinger holdt opp mot tidligere belastninger.  Bistandsadvokat Lise Ligaard sier på vegne av fornærmede at hun er tilfreds med at saken ledet til domfellelse. – Erstatning ble avvist, vil dere anke på dette punktet? – Fornærmede ble tilkjent erstatning for ikke-økonomisk tap på 200.000 kroner. Det var ikke fornærmede som gikk til anmeldelse av saken, og erstatning har aldri vært noen motivasjon for henne. Hva gjelder anke over det sivile kravet, så vil hun vurdere dette innen ankefristens utløp, sier Ligaard.  – Hvilket etterspill håper dere denne saken før? – Fornærmede har et sterkt ønske om at domfelte aldri får muligheten til å praktisere som psykolog igjen. Hun er opptatt av at behandlingsrommet skal være trygt for sårbare pasienter, og hun mener at det er avgjørende for tilliten til systemet at mennesker som har utøvd slike handlinger ikke får anledning til å komme tilbake i tilsvarende eller lignende roller.

Summary: En psykolog på Østlandet er dømt for å ha misbrukt stillingen sin for å ha sex med en pasient.

Summary: Hendelsen skjedde i 2013, da psykologen og pasienten avtalte et seksuelt møte.

Summary: Psykologen er dømt til ti måneders fengsel og må betale 200.000 kroner i oppreisningserstatning. Han nekter straffskyld og anker dommen.

Summary: Bistandsadvokat Lise Ligaard sier fornærmede er tilfreds med domfellelse, men vil vurdere anke over det sivile kravet.


Universal Music varsler at de vil trekke musikken sin fra TikTok

Det inkluderer blant annet Taylor Swift, Billie Eilish og Harry Styles.  Universal Music Group, ett av de «tre store» plateselskapene i verden, sier at de ikke har klart å bli enige med TikTok om en ny avtale etter at den nåværende avtalen går ut i dag, 31. januar.  Swift, Bieber og Styles blir borte Resultatet? All musikk fra artister som har kontrakt med Universal vil forsvinne fra tjenesten, og vil ikke kunne legges til i videoene man publiserer. Det inkluderer store navn som Taylor Swift, Adele, U2, Coldplay, SZA, Drake, Billie Eilish, Harry Styles, Ariana Grande og Justin Bieber, skriver Variety.  Av norske artister har Universal signert navn som Astrid S, Tix, Dagny, Ruben og Odd Nordstoga, for å nevne noen.  I det de kaller et åpent brev til artister og låtskrivere skriver Universal at de har spesielt har tatt opp tre temaer med TikTok: «Passende» kompensasjon for artister og låtskrivere, å beskytte artister fra de skadelige effektene av AI og nettsikkerhet for TikToks brukere.  TikTok foreslo å betale en «brøkdel» av hva andre liknende sosiale plattformer betaler, ifølge Universal. Til tross for sin massive brukerbase, raskt voksende reklameinntekter og stadig større avhengighet av musikkbasert innhold, utgjør TikTok bare rundt én prosent av Universals omsetning, skriver plateselskapet.  – Til syvende og sist forsøker TikTok å bygge en musikkbasert forretning uten å betale rettferdig for musikken, skriver Universal. De reagerer også på at TikTok tillater AI-generert musikk på plattformen og at plattformen vil kontraktsfeste at AI-musikken skal ha betalt fra den samme potten som menneskelige artister. «Et grep som ikke er noe annet enn å sponse erstatning av artister med AI», skriver de.  Hevder TikTok svarte med trusler TikToks svar på Universals forslag var først likegyldighet, så trusler, ifølge musikkgiganten. Plattformen skal ha fjernet musikken fra en del av Universals fremvoksende artister, samtidig som de beholdt de største stjernene.  – Ettersom forhandlingene fortsatte, forsøkte TikTok å «bølle» oss til å akseptere en avtale som er verdt mindre enn den forrige avtalen, langt under markedsverdi og ikke reflekterer deres eksponentielle vekst, skriver Universal. TikTok-eier ByteDance sier i en uttalelse til Variety at det er «skuffende at Universal Music Group har satt sin egen grådighet over interessene til artistene og låtskriverne sine».  – Til tross for Universals falske narrativ og retorikk, er faktum at de har valgt å gå bort fra den kraftige støtten fra en plattform med over en milliard brukere som fungerer som en gratis promoterings- og oppdagelsesmaskin for talentene deres. TikTok har vært i stand til å signere «artister først»-avtaler med alle andre merker og utgivere. Det er tydelig at Universals selvopptatte handlinger ikke har interessene til artister, låtskrivere og fans i tankene, sier de.

Summary: Universal Music Group (UMG) trekker alle sine sanger fra TikTok etter uenigheter i forhandlinger om en ny avtale.

Summary: Dette betyr at all musikk fra deres artister, inkludert store navn som Taylor Swift, Adele, U2,  Billie Eilish, Harry Styles, Ariana Grande og Justin Bieber, vil forsvinne fra TikTok.

Summary: UMG hevder TikTok tilbød å betale en "brøkdel" av hva andre lignende sosiale plattformer betaler, til tross for sin store brukerbase og økende reklameinntekter.

Summary: UMG anklager også TikTok for å tillate AI-generert musikk, noe som de mener "sponser erstatning av artister med AI".

Summary: TikTok-eier ByteDance har svart ved å si at det er skuffende at UMG har prioritert sin egen grådighet over artistene.


Läkarföreningen om Kristerssons besked: ”Tomma löften”

Hundratals vårdanställda har varslats i flera regioner – miljarder ska sparas.  Men vårdpersonal ska inte sägas upp, uppger statsminister Ulf Kristersson i Tv4.   – Det är bara ett retoriskt grepp, säger Hanna Kataoka, ordförande för Läkarföreningen på Sahlgrenska. Besparingar inom sjukvården väntar under året på grund av inflationen och ökande pensionskostnader. Enligt en enkät som tidningen Vårdfokus gjort svarar 19 av 21 regioner att besparingar kommer göras.  Många av regionerna behöver spara hundratals miljoner kronor. I region Södermanland har 700 personer redan varslats. Bara på akutsjukhuset Sahlgrenska i Göteborg ska 1,7 miljarder kronor sparas in. Samtidigt uppgav statsminister Ulf Kristersson i Tv4:s partiledarsamtal att uppsägningar inte kommer ske.  – Regeringen och samarbetspartierna kommer lägga fram en budget som också kommer se till att vi inte säger upp människor i den svenska sjukvården, sa han då.   Hanna Kataoka, som är överläkare i psykiatri och ordförande för Läkarföreningen på Sahlgrenska, välkomnar uttalande, men litar inte på det. – Det är egentligen tomma löften från både höger och vänster. Det kostar inget att lova detta. Lova i stället att budgeten ska rimma med vårduppdraget och arbetsmiljön. Har Ulf Kristersson pratat med någon av oss läkare som leder sjukvården? frågar hon sig. Färre sjukvårdsanställda Även om ingen kommer sägas upp står det klart att personalstyrkan minskar i antal. Det är anställningsstopp – när någon slutar ska den inte ersättas. – På Sahlgrenska Universitetssjukhuset minskar vi antalet medarbetare genom att inte ersätta tjänster när någon slutar, vilket ställer stora krav på verksamheterna, säger Sahlgrenska sjukhusdirektör Boubou Hallberg.  Hanna Kataoka vill att politikerna tar den nuvarande krisen på allvar på samma sätt som man gjorde under pandemin.  – Jag kräver en politisk samling för sjukvården. Det är det enda sättet. Man måste rädda sjukvården nu, i morgon är det för sent, säger hon och fortsätter:  – Nu sliter cheferna i vården för att det ska bli minst dåligt. Innan medborgarna hunnit blinka kommer vård tas bort som tar decennier att återuppbygga. Unga lämnar yrket och oersättlig kompetens försvinner. Ministern: Regeringens uppgift att stötta I SVT Agenda på söndagskvällen får sjukvårdsminister Acko Ankarberg Johansson förklara vad Ulf Kristersson menade med sitt uttalande. – Regeringen kan hjälpa regionerna att just behålla vårdpersonalen. Det är nödvändigt att vi gör det, både för att klara den vård vi har i dag, men också den beredskap vi behöver framåt. Även om regionerna har det fulla ansvaret är det regeringens uppgift att stötta i svåra tider. Hon  säger att regeringen kommer att fortsätts med riktade bidrag mot vården. Men vill inte gå in på när, och på vilket sätt. – Vi måste hitta rätta sättet att ge stöd till regionerna, och kommer att återkomma med besked när vi är färdiga med den frågan. SKR: ”Återkom snarast” Sveriges kommuner och regioner, SKR, ser positivt på statsministerns uttalande, men önskar att regeringen snarast återkommer med vad det innebär.  ”Många regioner – och även kommuner – tvingas nu till nedskärningar, som på sina håll också innebär varsel om uppsägningar. Den höga inflationen och lågkonjunkturen slår rakt in i regionernas ekonomi och vi räknar med ett underskott för regionerna på 24 miljarder kronor i år”, säger ordförande Anders Henriksson i ett pressmeddelande. De skriver vidare att staten ”behöver stå för en mer stabil och förutsägbar finansiering, som gör det möjligt för kommuner och regioner att planera långsiktigt”.

Summary: Hundratals vårdanställda varslas i flera regioner för att spara pengar, trots det uppger statsminister Ulf Kristersson (M) att vårdpersonal inte ska att sägas upp.

Summary: Region Södermanland har redan varslat 700 personer och Sahlgrenska sjukhuset i Göteborg planerar att spara 1,7 miljarder kronor.

Summary: Hanna Kataoka, ordförande för Läkarföreningen på Sahlgrenska, kallar Kristerssons uttalande ”tomma löften” och uppmanar politiker att ta sjukvårdskrisen på allvar.


Valpen Teddy funnet etter to døgn i snøen: – Helt utrolig

Nyttårsfyrverkeriet sendte Teddy på panikkflukt i fjellheimen. En topptrent hundesnute kan ha reddet livet hans.  Nyttårsaften var Øyvind Brøgger (42) med familie på hytta i Norefjell.  Familiens nyeste tilskudd Teddy (4 måneder) skulle få oppleve kvelden for første gang.  Matfar Brøgger så at hunden ble urolig da det første fyrverkeriet ble skutt opp i 18-tiden, forteller han.  – Jeg tenkte det var best vi fikk unnagjort tisseturen før det verste braket løs, men jeg passet på å holde båndet hardt, sier Brøgger.  De stanset et par hundre meter ovenfor hytta.  – Da smeller det en rakett like over hodet på oss. Han reagerte kraftig og skjøt av gårde i ren panikk. Hunden rykket så hardt at Brøgger mistet grepet om båndet.  Han satte etter, men mistet valpen av syne. Det var mørkt og det tette snødrevet blåste sidelengs og blokkerte lyset fra hodelykten, forteller han.  – Etter kort tid var han sporløst forsvunnet. Samtidig ble det skutt opp stadig flere raketter. Det skulle gå 47 timer før de så hverandre igjen, ifølge eieren. – Verste marerittet Umiddelbart etter Teddys forsvinning ble apparatet satt i gang. Familie, venner og flere fra hyttefeltet deltok i søket samme natt, forteller Brøgger.   Etter midnatt fikk matfar kontakt med en snøscooterfører som kom kjørende forbi.  Han sier de kjørte rundt i timevis i den mørke vinternatten uten hell.  – Det er det verste marerittet man kan tenke seg som hundeeier. Han er alene, det smeller og han er livredd, sier han.  Eieren forteller at han på denne tiden både følte skyld, men også et innbitt fokus på arbeidsoppgavene han måtte løse.  Samtidig kvernet han på det ubehagelige spørsmålet: Hvor lenge kan hunden holde ut under slike forhold? På Norefjell var det rundt fem minusgrader 1. januar, med – 6,5 på det kaldeste. Samtidig var snøen en halv meter dyp, ifølge Yr.  Søket fortsatte gjennom natten. Tidlig neste dag kom det forsterkninger.  Via Facebook-gruppen «Rømlingen» fikk familien tips til hvilke ressurser de kunne kontakte.  Nå strømmet de til en etter en: Frivillig letemannskap og søkehunder fra de tre organisasjonene SeekDog Operative Spesialsøkhunder, Nitrogruppa, og Potespor.  Les også: Fyrverkeri skremte hund fra sans og samling Hundeførere ga håp En storstilt leteaksjon skulle koordineres, og den jobben fikk Brøggers far, Jan-Erik Johnsen (71).  – Vi fikk masse telefoner fra folk som ville bidra. Jeg tok jobben med å koordinere alle som meldte seg, sånn at de andre kunne bruke tiden på å lete, sier Johnsen.  Han forteller at de streket opp et stort søkeområde, og gikk i gang med søk ved de mest sannsynlige funnstedene først, i hyttefelt og langs skispor.  I samtale med de erfarne hundeførerne fikk Brøgger vite noe som ga ham nytt mot.  – De sa at en hund som Teddy kan holde ut lengre enn man tror under slike forhold. Vinduet man har er ti dager og kanskje lengre, sier han.  Alma på sporet En av dem som tok kontakt var hundeføreren Annette Kjellstedt (49) fra Nitrogruppa.  Hennes tre år gamle jaktgolden Alma er en sertifisert ID-hund, og skulle spille en sentral rolle i redningsoppdraget.  Men nyttårsmorgenen var de på Raje utenfor Kongsberg, cirka to timers kjøring fra Norefjell, uten tilgjengelige transportmidler.  Med taxi kom de seg i vei likevel.  – Da vi kom frem satte vi oss umiddelbart ned og så på kartet sammen med eierne, sier Kjellstedt.  De tok opp igjen nattens søk i hytteområdet, forteller hun.  – Der viste ikke Alma noen stor interesse egentlig. Men hun var veldig klar på at han hadde løpt rett frem, oppover i skisporet.  Problemet var været. De kom seg ikke opp i terrenget på egen hånd.  – Vi vasset i snø til låret. Det var helt umulig å komme seg videre innover.  Etter to omganger med søk rundet de av for dagen. Men Almas mor var sikker på at hunden hadde fått ferten av den savnede hjerteknuseren.  – Vinden blåste sterkt nordfra. I tillegg var det en stigning i terrenget, som gjør at lukten bærer langt nedover i dalen. Den kvelden var jeg klar på at vi neste dag måtte prøve lenger opp i terrenget, sier Kjellstedt.  Livstegn Så var det blitt andre nyttårsdag og snart to døgn siden Teddy flyktet i panikk.  Da redningskorpset skulle sette i gang med nytt søk, har de blitt enda flere. Nå fikk de bistand fra flere scooterførere fra Norefjell turforening.  Annette Kjellstedt og Alma ble kjørt opp i terrenget.  Hundeføreren forteller at hunden ble tydeligere i markeringen jo lenger opp i terrenget de kom.  – Da vi ikke kom lenger satte hun seg ned og ville hverken til høyre eller til venstre.  – Da ropte matmoren på Teddy, og så hørte vi piping.  Men den sterke vinden gjorde det vanskelig å lokalisere hvor lyden kom fra. De kalte inn mer mannskap og intensiverte søket i området.  Jan-Erik Johnsen sluttet seg til letemannskapet i området på ettermiddagen. Det led mot kveld og vinden økte på, forteller han.  – Senere sto vi og hadde rådslagning. Det var mørkt og surt, og vi leitet bare på måfå.  – Så hørte vi et bjeff, sier Johnsen.  Etter å ha gått cirka 200 meter på truger med snø til skrittet, skimtet de en refleks fra en hundesele. Fortumlet pølsefan Nede ved et elveleie under et tre satt et fortumlet, loddent vesen. Dette var mellom to og tre kilometer fra stikkstedet, mener Johnsen.  – Han var overraskende frisk og rask, men litt redd da vi kom – sikkert på grunn av hodelyktene. Det er egentlig helt utrolig, sier han. – En av de frivillige kastet noen pølsebiter til ham og fikk tak i selen. Da var han overvettes glad og tillitsfull, og slikket henne i ansiktet. Han skalv ja, men jeg er ikke sikker på om det var fordi han frøs eller var nervøs.  Matfar Brøgger hadde fått melding om funnet, og sto ved hytta og ventet da far Johnsen kom kjørende med Teddy på armen.  – Det var en gjensynsglede som ikke lar seg beskrive. Jeg var ekstremt lettet over at han var i god behold – han var i ufattelig god form, alt tatt i betraktning, sier Brøgger.  Til tross for at det var mange mennesker i hytta tok det ikke lang tid før Teddy ble husvarm igjen.  – Han løp rundt, hilste og slikket på alle. Han fremsto som om han bare hadde vært på en lett kveldstur.  Graver når han våkner Brøgger snakker med VG et par dager etter funnet. Etter at de kjørte hjem fra hytta har han sett at Teddy har vært noe preget.  – Han har sovet mye og er tydelig sliten. Når han våkner så begynner han å grave. Han har litt ekstra behov for nærhet og trygghet, men ellers er han seg selv igjen.  De siste dagene har eieren tenkt mye på de frivillige som stilte opp, forteller han.  – Det gode samarbeidet mellom de tre søkshundene, scooterførerne og alle de frivillige er grunnen til at Teddy kom trygt hjem igjen. Jeg har ikke ord for hvor takknemlig jeg er.  Se video: Holder på å drukne - reddet av hund

Summary: Den fire måneder gamle valpen Teddy la på sprang etter at en nyttårsfyrverkeri ble skutt opp nær ham og eier Øyvind Brøgger (42).

Summary: En storstilt mobilisering ble satt i gang, med frivillige og søkehunder.

Summary: Etter 47-timers søk ble Teddy funnet i god form.