Anonymitet, sladding og masker splitter Tromsø: – Hva er dette for slags tøv?

Det er steile fronter i Tromsø-fotballen etter at medlemmer av en ny supportergruppering dukket opp maskert på stadion.  Tromsø ILs nye supportergruppe «Álfheimar» er grunnen til at stadig flere nordlendinger har meldt seg på i debatten. Álfheimar er en undergruppering av supportergruppen «Forza Tromsø».  Før kampen mot Rosenborg publiserte de et bilde av seg selv på X. På bildet er tre personer ikledd balaklava, mens resten er sladdet. Det setter fyr på Tromsø og spesielt avisen Nordlys. «Hva er dette før slags tøv?» skrev avisens politiske redaktør, Skjalg Fjellheim, på Facebook.  – Når du går på kamp i Norge, sammen med tusenvis av andre, så må du vise hvem du er, utdyper Fjellheim bestemt til VG.  – Dette handler jo om åpenhet, trygghet og ikke minst sikkerhet. Jeg synes ikke noe om å ha på maske når man er på kamp. Jeg synes det er en uting. Jeg mener man må vise hvem man er når man går på kamp, sier Fjellheim.  Innlegget ble senere på tirsdag slettet av Fjellheim. – Jeg står inne for det som sto i innlegget og min trådstart, men det tok litt av i kommentarfeltet. Folk kom med beskyldninger om rasisme og nazisme. Det ble for heftig og jeg hadde ikke tid til å moderere kommentarfeltet, sier TIL-supporteren og redaktøren til VG. Øyvind Alapnes, daglig leder i Tromsø IL, er enig med Fjellheim i at maskebruk er en uting.  – Vi ønsker ikke maskebruk og opplever ikke, til tross for at det har dukket opp et bilde av noen gutter med masker, at vi har et problem med dette på stadion. Fjellheim skrev også at bannerne og navnet til gruppen «ikke gir gode assosiasjoner».  – Jeg hører at folk stiller spørsmål ved symbolbruken. Navnet «Álfheimar» og de norrøne motivene kan tolkes i retning av en symbolbruk som hører hjemme i ekstreme høyremiljøer. Jeg sier ikke at dette har vært hensikten, men man må passe på hvordan dette oppfattes, sier Fjellheim.  Alapnes sier han ikke ville valgt norrøne symbolikk selv, men han nyanserer likevel situasjonen.  – Norrøne navn og motiver er ikke automatisk det samme som nazisme. De har egentlig ingenting med hverandre å gjøre, men dessverre har høyreekstreme brukt dette som sin symbolikk og det har skapt problemer i denne saken. Det viktigste er hva guttene bak Alfheimar sier og gjør. Og det er fjernt fra å være høyreekstremt. Men ja, de hadde unngått mye bråk ved å unngå denne uheldige symbolikken. VG har vært i kontakt med en fra Álfheimar. Han ønsker ikke å stå frem med navn på trykk. Det samme gjelder hans kompanjonger i supportergruppen. Han oppgir to grunner: – Man vil gjerne ikke bli identifisert av personer i andre grupperinger, sier han til VG. Han sier en i gruppen var i samtale med HR-avdelingen hos sin arbeidsgiver tirsdag etter at Nordlys’ saker satte fyr på debatten rundt Álfheimar. – Det er en sikkerhetsmessig årsak fordi det ofte blir brukt pyrotekniske effekter på tribuner i Norge. Og NFF har begynt å stramme inn det. Om man er for det eller imot det, så blir det brukt uansett. I tillegg kan det være ubehagelig å stå midt oppi røyken.  Bluss trekkes med andre ord frem som en viktig grunn til at enkelte har på seg masker under kamp. – Meg bekjent var det ingen på søndag som brukte disse maskene hele dagen. Det var kun i små perioder da det ble avfyrt pyrotekniske gjenstander, sier han og fortsetter: – Alle som trenger å vite hvem vi er, om det er sikkerhetssjefen på stadion om det er lederen i «Forza», så vet de hvem vi er. Men vi ser ikke hensikten med at Fjellheim eller andre grupperinger trenger bilde av oss. Alapnes forstår de som stusser over symbolikken.  – Jeg tror de fleste stusset litt da man så bildet av en maskert gjeng med navnet Álfheimar; bruk av en font som peker mot Norrøn mytologi. Det var all grunn til å stille kritiske spørsmål, sier Tromsø ILs daglige leder, før han legger til:  - Men så tok saken helt av og kom helt ut av proporsjoner. Det ble konspirert. Det ble en kampanje og da måtte vi som klubb gå fra å delta i en god, kritisk diskusjon til å passe på at unge gutter ikke ble overkjørt av både media, mediepersoner og sosiale medier. Disse guttene var fjernt fra å ha de holdningene de ble beskyldt for, sier Alapnes. Lederen i «Forza Tromsø» – Morten Killingberg – ser ingen problemer med bildet til Álfheimar. – Selv er jeg ikke med i grupperingen, men jeg kjenner veldig godt til disse guttene, vet hvem de er og at de har gode verdier, sier han. Han er oppgitt over at «personer på utsiden kommer med anklager på hvem de er, hva de står for og hva de ønsker». – Så det å skape noe som ikke er der, det synes jeg er meget provoserende, sier Killingberg. Tromsø-kaptein Ruben Yttergård Jenssen uttrykker sin støtte til den nyopprettede supportergruppen på X. «Spillergruppen står sammen med dokker! Tusen takk for enormt arbeid med TIFO og for å skape en herlig atmosfære på Romssa Arena», skriver TIL-kapteinen. Det synes Nordlys’ Skjalg Fjellheim svært lite om. – Dette synes jeg er veldig rart. Han er en fantastisk fotballspiller og ambassadør for TIL, men her tror jeg ikke han klarer å sette dette fenomenet inn i en samfunnsmessig kontekst. Det handler om helt elementære krav til åpenhet i et samfunn, sier den politiske redaktøren. Nordlys har sitert politisjef i Troms politidistrikt – Yngve Widding – på følgende: – Sannsynligvis vil Romssa Arena også være under definisjonen for et offentlig sted, selv om det er betaling for å komme inn. Da står det helt klart i femte ledd i samme lov i samme paragraf at det er forbud mot å opptre maskert. Sametingsråd Runar Balto (NSR) reagerer på fremtoningen til den nye supporterklubben: – Jeg skal ikke tolke alt i verste mening, men det er alltid lurt å være bevisst på hva man kommuniserer. Som same i Tromsø kan man tenke at navnet er en protest mot det samiske navnet på stadion. Navnet Romssa arena har gjort at mange samiske familier føler seg velkomne på stadion. Den anonyme personen fra Álfheimar presiserer overfor VG at grupperingen har stor respekt for arbeidet klubben har gjort mot det samiske miljøet.

Summary: Álfheimar er Tromsø ILs nyeste supportergruppe. Det er en undergruppe av «Forza Tromsø», Tromsøs større supportergruppe.

Summary: Før 3–1-seieren mot Rosenborg søndag, publiserte de et bilde i sosiale medier av seg selv. Der har de sladdet samtlige, utenom dem som har på seg maske.

Summary: Det får flere i avisen Nordlys til å rette hard kritikk fra både politisk redaktør Skjalg Fjellheim og sportsredaktør Øyvind Nordmo Sivertsen. De mener man ikke skal ha på noe maske under kamp.

Summary: Álfheimar sier de gjør det av hensyn til deres egen sikkerhet.

Summary: Tromsø-kaptein Ruben Yttergård Jenssen har uttrykt støtte til den nyetablerte gruppen.


Da det gikk et snøskred i Hammerfest tirsdag ettermiddag kom sivile til unnsetning. Byen ble sperret av, og i natt gikk det et nytt ras.  Tirsdag ettermiddag ble en bil tatt i et skred over riksvei 94 mellom Saragammen og Leirvikhøgda i Finnmark.  – Publikum på stedet reddet dem ut av bilen – det fremsto veldig dramatisk ut fra første melding inn til oss. Vi overvåker og har forsikret oss om at ingen flere skal være tatt i skredet, sa operasjonsleder Theodor Weberg-Ellingsen i politiet til VG onsdags morgen. Natt til onsdag gikk det et nytt ras over veien nær Stallogargotunnelen. – Det skal vurderes klokken 10. Det er usikkert hvor fort veien kan åpnes, vi må vente til det blir lyst og ta en ny vurdering, sa trafikkoperatør Bente Nyrland til VG. Klokken 12.55 melder varaordfører i Hammerfest kommune Jan Tore Kvalnes at veiene nå er åpnet, og de er ikke lengre isolert.  Statens vegvesen blir å følge med på det aktuelle skredområdet tiden fremover.  Er du rammet av eller har bilde eller video av skred? Kontakt VG her.  Politiet opplyste tirsdag kveld at de i samråd med geolog har besluttet at veistrekningen holdes stengt på grunn av fare for nye skred.  Trafikkoperatør Fredrik Nyland i Statens vegvesen fortalte til VG at dette gjør at Hammerfest er innesperret. – Det er ingen andre innfartsårer til Hammerfest, sier Nyland. I en pressemelding sent tirsdag kveld skriver kommunen at forventet åpningstid er onsdag 12.00, men at det kan bli endret.  – Det er såpass store snømengder i skjæringen at når det ikke er dagslys tørr de ikke å holde veien åpen, sier Nyland.  Sperringen fører også til at biltrafikken utenfor Hammerfest til og fra akutt- og lokalsykehuset for Vest-Finnmark er stengt. – Situasjonen er alvorlig Ordføreren i Hammerfest kommune Terje Rogde (H) fortalte til VG tirsdag at de har satt krisestab. Det sees nå på alternativer med båttransport, samtidig som det jobbes på spreng for å opprettholde beredskapen.  – Situasjonen er alvorlig. Hammerfest er en industriby med olje og gass, har akuttsykehus for Vest-Finnmark, og vi er storprodusent av laks. Her tapes det store, store verdier. Over 20 trailere i døgnet kjører med laks, og om de er halvannen time forsinket til flyet taper de 50 prosent av verdien, sier Rogde, og fortsetter: – Det her er krise for industri og sikkerhet.  Han forteller at de i lang tid har forsøkt å få på plass en tunnel, som han sier at regjeringen har tatt ut av nasjonal transportplan.  – Vi har to store flaskehalser i veinettet. Den ene er mellom Alta og Kautokeino, den andre den som nå stenger hele Hammerfest, sier Rogde.  Når alt kommer til alt, ser han på det som veldig betryggende at sivile trådde til og fikk personene som ble rammet av skredet ut av bilen.  – Vi har mannskaper som er klare, men vi risikerer ikke å sende inn noen til skredet før det er sikkert, avslutter ordføreren.  Skulle hjem til Alta Karoline Holten (24) forteller til VG at hun hadde en time på sykehuset tirsdag, og etter planen skulle hjem til Alta i kveld kveld. Hun og moren er nå «fanget» i Hammerfest.  – Vi må bare sjekke inn på hotell og søke om pasientreiser. Det er litt vanskelig, for man har to barn som venter hjemme, sier Holten, og fortsetter: – Det er veldig frustrerende. Bare det å reise til Hammerfest for én time – det er ofte stengt og man blir ofte værfast, når man i tillegg har brukt en dag på reising.  I en e-post til VG poengterer Trine Noodt at over 20.000 i Alta og Kautokeino nå er avskåret fra å komme seg til sykehuset og akuttmottaket.  Hun er hovedutvalgsleder for helse og sosial for Venstre i Alta kommune. – Altas befolkning har i årevis kjempet for å få akuttmottak og sykehus i Alta, nettopp fordi stengte veier og avstander med jevne mellomrom gjør at en stor del av Finnmarks befolkning blir avskåret fra akuttsykehuset, skriver Noodt. – Suverene til å trå til I en pressemelding sent tirsdag kveld skriver kommunen at det ikke er snakk om personskader som følge av skredet, samt at beredskapstjenestene er i normal drift.  – AMK og legevakt håndterer henvendelser på normal måte. Det er god ambulansedekning på begge sider av raset og pasienter omdirigeres etter behov, skriver kommunen, og fortsetter: – Vi kjenner til at det er personer som er rasfast på «feil» side av raset i begge retninger. Kommunen har dessverre ikke mulighet til å bistå med innkvartering annet enn når liv og helse er truet. Vi oppfordrer de som har mulighet til det å ordne seg overnatting hos venner og kjente, og til de som måtte ha en ekstra overnattingsplass til å tilby dette. Vi vet at hammerfestinger er suverene til å trå til i sånne situasjoner. Kommunen skriver at de som ikke klarer å skaffe seg overnatting på egenhånd kan kontakte kommunedirektør Elisabeth Paulsen.  Nordlandsbanen stengt Klokken 17.01 melder politiet i Nordland at det har gått et skred over E6 i Hemnes kommune.  – Ingen skal være tatt i skredet. Begynner å bli noe kø hver side av skredet. E6 er nå stengt, skriver politiet.  Klokken 19.19 meldte Vegtrafikksentralen at veien var åpnet igjen.  Også Nordlandsbanen mellom Skonseng og Dunderland er stengt som følge av ras. Bane NOR har ingen prognose for en oppdatering i saken.  Operasjonsleder Weberg-Ellingsen forteller om stor snøskredfare i Hammerfest-området, spesielt på aksen som strekker seg fra Hammerfest til Kvalsund.  – Folk må være bevisste på at snøskred kan komme, spesielt med tanke på væromslaget som har vært i Vest-Finnmark, sier Weberg-Ellingesen.  Langs Finnmarkskysten og på Helgeland, og i Vest-Finnmark, Nord-Troms, Lyngen, Tromsø, Indre Troms og Ofoten er det sendt ut oransje farevarsel for snøskred.  I Salten og på Svartisen er situasjonen verre og det er sendt ut rødt farevarsel. SE VIDEO FRA TROMSØ MANDAG:

Summary: Et snøskred traff en bil i Hammerfest tirsdag ettermiddag, men sivile hjalp passasjerene ut.

Summary: Riksvei 94 var stengt på grunn av fare for nye skred, noe som sperrer av Hammerfest.

Summary: Kommunen satte krisestab og ordføreren så  bekymringsfullt på situasjonen.

Summary: Også E6 i Hemnes i Nordland og Nordlandsbanen var stengt som følge av snøskred.


Ny studie: Kvinner med migrene har økt risiko for blodpropp

Kvinner som sliter med migrene, er spesielt utsatt for blodpropp i hjertet og hjerneblødning - ifølge en ny studie. En ting har vist seg å ha like god effekt som medisiner. Tidligere studier har vist at migrene er forbundet med økt risiko for blodpropp i hjernen, hjertet og hjerneblødning, sier førsteforfatteren av en ny dansk studie, Cecilia Hvitfeldt Fuglsang. Den danske studien viser at en økt risiko for blodpropp i hjertet, samt hjerneblødning særlig gjelder kvinner med migrene. Henholdsvis 18 prosent høyere risiko for blodpropp i hjertet, og 9 prosent høyere risiko for hjerneblødning. Studien, publisert i tidsskriftet PLOS Medicine, har ikke funnet tegn til at blodpropp i hjernen skjer hyppigere blant migrenerammede kvinner enn hos menn. De fant altså kun økt risiko for blodbropp i hjertet og hjerneblødning. Studien er basert på analyserte data fra Danmarks Statistik fra 1996 til 2018. De har sett nærmere på dansker fra 18 til 60 år som brukte migrenemedisin (179.680 migrenerammede kvinner og 40.757 migrenerammede menn).  – Dette er viktig informasjon som bør føre til enda mer forskning, sier Tine Poole, fagansvarlig lege ved Oslo Hodepinesenter og styreleder i pasientorganisasjonen Hodepine Norge. Hun har selv migrene. Poole skulle gjerne sett at studien skilte mellom personer som har migrene med og uten aura.  Hvitfeldt Fuglsang forteller til VG at det dessverre ikke har vært mulig med de data som har vært tilgjengelig: – Det er selvfølgelig synd, fordi tidligere forskning peker på at en økt risiko for hjerte- og karsykdom særlig ses hos personer med migrene med aura. Forebyggende tiltak Anne Hege Aamodt, overlege og faglig leder av hodepineklinikken ved Rikshospitalet, mener funnene viser behovet for at leger og helsepersonell er enda mer observante på en mulig sammenheng. Migrene bør tas med i risikovurderingen av hjerte- og karsykdommer. – Vi har blitt bedre på å forebygge hjerne- og hjerte-/karsykdom i befolkningen. Likevel kan forebyggingen bli enda bedre. Eksempelvis har andelen med overvekt og fedme i befolkningen økt de siste 50–60 årene. Høyt blodtrykk er fortsatt den viktigste risikofaktoren for hjerneslag, sier overlegen som også er tilknyttet NorHEAD ved NTNU. Det er viktig at de det gjelder selv er klar over forholdet, slik at nødvendige tiltak kan iverksettes. – Generelt har ofte kvinner fått målt blodtrykket hos legen sin, mens menn noen ganger har gått lenge før de har fått påvist høyt blodtrykk. Andre viktige risikofaktorer er diabetes, atrieflimmer, inaktivitet, lite søvn, stress, og røyking, sier Aamodt. Ved å unngå røyking, usunn mat og for mye stillesitting reduserer du sjansen betydelig både for blodpropp i hjertet og hjerneslag. Ekspertene oppfordrer til å følge de vanlige kostholdsrådene. Pass særlig på å spise mer grønnsaker og mindre salt. Og redusere mengden rødt kjøtt. Viktig med frokost Et bestemt «migrenekosthold» som hjelper mot hodepinen finnes imidlertid ikke. Det er de vanlige kostholdsrådene som gjelder, opplyser Aamodt. Å spise jevnlig er ekstra viktig for dem med migrene. Svingende blodsukker kan nemlig utløse anfall. – Ikke dropp frokosten, og få i deg næring cirka hver femte time. Diettregimer som innebærer fasting er absolutt ikke å anbefale for dem som lider av migrene, sier Tine Poole. Poole opplyser dessuten at kvinner som har migrene med aura ikke bør bruke p-piller inneholdende østrogen, da disse øker risikoen for hjerte- og karsykdom: – Vi ser dessverre fortsatt gynekologer og fastleger som ikke er klar over sammenhengen, og fortsatt gir p-piller med østrogeninnhold til kvinner som lider av migrene med aura. Disse bør i stedet få gestagenpreparater.  Aller størst risiko for hjerte- og karsykdom har kvinner med migrene som røyker og tar østrogenpreparater. De tre faktorene forsterker hverandre, og sammen syvdobler de risikoen, forteller Anne Hege Aamodt. Stress ned og få nok søvn To faktorer som ikke skal undervurderes er nok søvn og fysisk aktivitet. – Stress og lite søvn øker risikoen for hjerte- og karsykdommer, sier Aamodt. Søvnmangel kan i tillegg trigge hodepine, og gi migrenepasienter hyppigere anfall. Fysisk aktivitet kan både bedre søvnen og føre til at man er i bedre fysisk form, slik at man fungerer bedre med migrene. Og i tillegg reduseres risiko for både blodpropp i hjertet og for hjerneslag. – Trening har i studier vist seg å ha like god effekt som enkelte forebyggende medisiner. Men en del opplever at høy puls kan utløse migreneanfall. Det gjelder å finne den riktige balansegangen, forklarer Aamodt. Poole anbefaler å starte med lavterskeltrening: – Begynn med gåturer, og prøv deg frem for å finne et nivå du tåler uten å trigge anfall. Øk gjerne intensiteten etter hvert. Lavterskel yoga kan også være en fin treningsform for folk med migrene. Skyldes medisiner eller migrene? Forskningen har foreløpig ikke gitt svar på om den økte risikoen for blodpropp i hjertet og hjerneblødning hos kvinner skyldes migrene eller migrenemedisinen. I den nye studien tok forskerne for seg personer som bruker migrenemedisin. Noen eksperter mener for eksempel at migrene skaper en betennelsestilstand i kroppen. Migrene kan også føre til at man lever litt mer usunt og trener mindre, noe som høyner risikoen for blant annet hjerteinfarkt. Aamodt heller mot at det er sykdommen i seg selv som gir økt risiko, ikke først og fremst medisinen. – Selv i tilfeller der pasienter har stått på mye medisiner er det ekstremt sjeldent at vi ser komplikasjoner med hjerneslag eller hjerteinfarkt. Hos personer som har etablert hjerte-kar-sykdom, er det imidlertid en del migrenemedisiner som ikke kan brukes. Men hjerneslag under migreneanfall er ekstremt sjeldent. Ikke få panikk Både førsteforfatter av den nye studien og de norske ekspertene er opptatt av ikke å spre unødig frykt. – Det er yngre til middelaldrende voksne vi kikker på i studien, og de har heldigvis en lav risiko for både blodpropper og blødninger i utgangspunktet. Med andre ord: En stigning som i relative tall kan virke voldsom, er liten i absolutte tall, sier Hvitfeldt Fuglsang. – Normal «slagalder» er rundt 75 år, mens migrene er vanligere i yngre alder. Migrenepasienter er dermed i utgangspunktet ikke like utsatt, understøtter Aamodt. Hva med Tine Poole som selv har migrene. Blir hun bekymret over de nye tallene? – Jeg tenker at det er lurt å ta de forholdsreglene som nevnes i denne artikkelen, samt være litt ekstra obs på symptomer som brystsmerter. Symptomer ved hjerteinfarkt hos kvinner er gjerne annerledes enn hos menn, sier Poole, og legger til: – Utover det bruker jeg generelt lite tid på å bekymre meg over ting jeg ikke kan gjøre noe med.

Summary: En dansk studie viser at kvinner med migrene tilsynelatende har høyere risiko for blodpropp i hjertet og hjerneblødning.

Summary: Mangel på data forhindret forskerne i å sondere mellom personer som har migrene med og uten aura, men tidligere forskning peker på økt risiko for hjerte- og karsykdom spesielt for dem som har migrene med aura.

Summary: Forebyggende tiltak inkluderer bruk av gestagenpreparater i stedet for østrogenholdige p-piller for kvinner med migrene med aura, og økt oppmerksomhet rundt vanlige risikofaktorer som høyt blodtrykk, diabetes, lite aktivitet og røyking.

Summary: Det er fortsatt uklart om økt risiko skyldes migrene eller migrenemedisin, men foreløpige indikasjoner peker mot at det er sykdommen i seg selv som gir økt risiko.


Fiende under grunnen: Slik er «Gaza metro» blitt en nøkkel i krigen

Palestinernes metoder i krig skiller seg markant fra Vestens. Det tvinger Israel til å ta noen svært vanskelige valg. «Etter all sannsynlighet, i den neste krigen, vil det mest fremtredende symbolet bli tunnelstrategien.» Ordene tilhører Rami Ahmad Abu Zbeid, en palestinsk militærekspert og blogger for Al-Jazeera med koblinger til Hamas-tidsskriftet al-Risala. Etter 2014, sist gang Israel invaderte Gazastripen, skrev han en doktoravhandling ved al-Aqsa-universitetet i Gaza. Den handlet om det som er blitt palestinernes mest effektive og kanskje mest fryktede våpen: Tunneler. Flere av gislene som ble tatt av Hamas i Israel 7. oktober, holdes trolig i det Israels forsvar kaller «Gaza metro». Israel fortsetter å la bombene regne over Gaza, og ingen er trygge. Selv nede i dypet. Om Israel invaderer, vil infanteri og ingeniører forsøke å rydde tunnelene. Dem de kjenner til. Det er et «marerittaktig scenario», sier Midtøsten-ekspert. Spesialister på underjordisk krigføring Palestinske militser har i årevis forberedt en type krig som skiller seg markant fra den «vestlige» måten å krige på, som Israel fører. Det er det flere grunner til: På en tradisjonell slagmark ville Israel pulverisert militsene ti av ti ganger. Men palestinerne har over flere år tilpasset både slagmark og strategi til å møte en langt mektigere motstander. Blant annet har de spesialisert seg på underjordisk krigføring. Daphné Richemond-Barak, ekspert på underjordisk krigføring ved Reichmanuniversitetet i Israel, sier til BBC at det virker som Hamas har «perfeksjonert kunsten» det er å bygge tunneler for krigføring de siste årene. Ingen vet nøyaktig hvor alle tunnelene på Gazastripen går, eller hvor mange som finnes. Selv Hamas’ medlemmer skal bare kjenne til noen av dem, siden forskjellige «lag» får tildelt sine egne, unike områder. Israelerne har lenge forsøkt å ødelegge tunnelene. Tidligere, som nå, er de mål for bombeangrep: – Et marerittaktig scenario – Vi trener, og vi graver tunneler. Det er den fremste trusselen vi kan ha for å avskrekke et israelsk angrep, sa en militær Hamas-leder med ansvar for det nordlige Gaza til Aftenposten i 2017. Abu Zbeid påstår at Hamas over tid har utviklet en egen «tunnelstrategi». Den gir dem flere muligheter i krig: Israelske myndigheter har kalt tunnelene som går inn i Israel, for «terrortunneler». Vestlige armeer har fortsatt ingen klare svar på tunnelstrategien. US Army publiserte først i 2017 første doktrine på emnet, kalt «Small Unit Training in Subterranean Environments». Så det er relativt nytt, ifølge Colin P. Clarke, forskningssjef ved The Soufan Center. – Å rydde tunneler er et marerittaktig scenario for soldatene som gjør det, sier han. Ifølge Clarke vil Hamas ha forberedt tunnelene på et angrep fra Israels (IDF), og de kjenner dem inn og ut. Noen av tunnelene er trolig rigget med feller og eksplosiver. – Hamas har hatt nok av tid til å rigge klar feller (booby-traps) i hele nettverket, sier Daphné Richemond-Barak til BBC. Ifølge Abu Zbeid utgjorde tunnelene under forrige invasjon en «veldig alvorlig» strategisk fare for Israel, som IDF har brukt alle tilgjengelige ressurser på å avsløre «uten positive resultater». Konklusjonen hans var at tunnelstrategien utfordret forestillingen om at Israel, på tross av militær og teknologisk overlegenhet, kan «ødelegge kraften i den palestinske motstanden». Slik kontrer Israel «tunnelstrategien» Men israelerne har med årene utviklet flere metoder for å møte trusselen fra tunnelene. Noen av dem trenes på i en egen «by». På soldatslang kalles leiren «mini-Gaza»: Etter Hamas-angrepet på Israel sist lørdag, kan IDF ha brukt såkalte «bunker busters» til å ødelegge tunneler i Gaza. Men tunnelene som utgjør «Gaza-metro», er mange og ofte ukjente. Ifølge Colin P. Clarke kan nytten av bunker busters på tunneler være begrenset. Årsaken er at Gaza er tettbebygd, og at bombene fører til stor utilsiktet skade. At israelske gisler er involvert, gjør trolig saken spesielt problematisk for hæren. Hamas sier de har over 200 gisler på Gazastripen. De hevder at de vil bytte gislene mot 6000 palestinske fanger. Daphné Richemond-Barak sier at det å ødelegge tunnelene trolig vil føre til betydelige tap av liv på begge sider – også blant gislene Hamas har tatt. Dersom Israels styrker går inn på bakken, kan de bruke droner og ubemannede kjøretøy (UGV-er) i tunnelene, for å kartlegge dem og identifisere feller, før israelske soldater eventuelt sendes ned. Men invasjonen lar vente på seg. Torsdag besøkte den israelske forsvarsministeren Yoav Gallant de mobiliserte israelske soldatene som står like utenfor Gazastripen. Etterpå sendte forsvarsdepartementet ut en uttalelse:  – Dere ser nå Gaza fra avstand. Dere vil snart se det fra innsiden. Ordren vil komme.   Israel vil ikke svare På sosiale medier sirkulerer videoer som skal vise israelske bombeangrep mot Hamas’ tunnelnettverk. Det er imidlertid ikke verifisert at videoene viser tunneler som sprenges. Aftenposten har vært i kontakt med IDF og spurt hvor mange angrep på tunneler de har gjennomført og hvilken ammunisjon de bruker. Vi har også spurt dem om de kan bombe Hamas’ tunneler når gislene trolig holdes fanget der. Israels forsvar har ikke svart på noen av spørsmålene. En talsperson for hæren har sagt at Israel forbereder seg på neste steg i krigen, men at dette kan bli noe annet enn en bakkeinvasjon. I mellomtiden fortsetter bombene å falle. Over 3700 mennesker er drept og rundt 11.000 er såret på Gazastripen de siste ukene.

Summary: Palestinere bruker tunneler som en del av sin strategi i krigen mot Israel.

Summary: Underjordisk krigføring er krevende og farlig for vestlige styrker. Hamas kjenner tunnelnettverket best.

Summary: Israel prøver å ødelegge tunnelene, men dette kan føre til store tap på begge sider.


Gravide Sana ble knivstukket 78 ganger i Danmark – nå er to dømt

Drapssaken rystet Danmark: Gravide Sana Yaseen ble drept på brutalt vis. Mandag falt dommen. Sent på kvelden den 3. november i fjor var gravide Sana Yaseen nettopp ferdig på jobb ved et pleiesenter i den danske byen Holbæk. Hun var gravid i syvende måned.  Da Yaseen hadde satt seg i bilen, ble hun oppsøkt av en ung mann i mørke klær. I løpet av fire minutter knivstakk han Yaseen 78 ganger, skar over halsen hennes og dro henne ut av bilen.  Hun ble erklært død på sykehuset, mens det ufødte barnet hennes ble hentet ut med keisersnitt. Den lille gutten så lenge ut til å overleve, men også han døde på sykehuset, fem dager senere.  To personer dømt for drapet Mandag kom en enstemmig jury frem til at en 25 år gammel mann og en 34 år gammel kvinne er skyldige i drap og medvirkning til drap på Yaseen, skriver danske TV2. Mannen er kjent skyldig i å ha begått drapet og dømmes til 16 års fengsel. Kvinnen er dømt for medvirkning til planleggingen av drapet. Hun dømmes til tidsubestemt opphold på en institusjon for personer med omfattende psykisk utviklingshemning. Yaseen var en afghansk statsborger, bosatt i Danmark. De to drapsdømte er også afghanske statsborgere.  Ifølge danske TV2 skal den drapsdømte kvinnen hatt et romantisk forhold og vært samboer med Yaseen.  Sammen med den 25-årige mannen skal hun ha planlagt drapet på Yaseen over meldingsappen WhatsApp.  Kvinnen informerte mannen om Yaseens arbeidssted og arbeidstider, slik at han kunne oppsøke henne etter jobb.  Teledata viser at han dro fra asylmottaket han bodde på, og til Yaseens arbeidssted.  De to drapsdømte holdt kontakt over telefonen helt opp til drapstidspunktet skriver danske TV2. Klokken to på natten, rett etter drapet, slettet 34-åringen WhatsApp.  Sjalusi og konflikt  Motivet bak drapet kom ikke klart frem i rettssaken, skriver danske Ekstra Bladet.  Retten har funnet bevist at det var både konflikt og sjalusi mellom partene. Begge de drapsdømte erkjenner at det var konflikter, men nekter straffeskyld.  Ifølge danske TV2s journalist, Brian Lindhoff, skal retten ha lydfiler av at kvinnen flere ganger truet Yaseen, og det ufødte barnet hennes, på livet.  Retten har også funnet bevist at kvinnen var sjalu på at Yaseen.  De to kom til Danmark sammen, som et par i 2011.  Yaseen lærte seg raskt dansk, fikk seg jobb og klarte seg godt i Danmark.  Den drapsdømte kvinnen skal på sin side ha slitt med dårlig psyke og ikke klart seg like godt i Danmark, skriver Ekstra Bladet.  Konflikten mellom de to skal ha forverret seg da Yaseen ble gravid og giftet seg med en mann på en utenlandsreise.  Yaseen skal ha planlagt å gjenforenes med ektemannen i Danmark, og at han skulle bo sammen med Yaseen og den 34-åringe kvinnen.  Til sin sjef skal Yaseen ha sagt at hun planlegger at den 34-årige kvinnen skal jobbe hjemme og passe barn.  Ble forelsket  Den drapsdømte mannen, som kom til Danmark som Afghansk asylsøker, kom i kontakt med paret på TikTok.  Han skal ha fortalt i retten at han forelsket seg i den 34-åringe kvinnen, og fridde til henne.  Ifølge flere vitner skal også hun ha ønsket å gifte seg med han, men at Yaseen skal ha forsøkt å forhindre giftermålet, skriver Ekstra Bladet.  Den drapsdømte kvinnen har selv forklart i retten at hun avviste 25-åringen fordi hun kun anså dem å være venner, skriver Ekstra Bladet. Funn av blodspor Etter drapet fant politiet blodspor på 25-åringens klær, som med all sannsynlighet tilhørte Yaseen.  Han skal ha kjøpt nye klær dagen etter drapet, skriver Ekstra Bladet.  Juryen har slått fast at kvinnen forsøkte å dekke over for 25-åringen i avhør hos politiet.

Summary: Høygravide Sana Yaseen (37) ble brutalt drept i Holbæk, Danmark i november i fjor.

Summary: En 25 år gammel mann, og en 34-år gammel kvinne som var Yaseens samboer, er dømt for drap og medvirkning til drap på Yaseen.

Summary: Rettssaken har tegnet et bilde av sjalusi og konflikt mellom de involverte.

Summary: Begge de drapsdømte erkjenner å ha hatt et konfliktfylt forhold til Yaseen i forkant av drapet, men nekter begge straffskyld.


En ”handfull” fängslade svenskar i Iran – lösensumma troligt scenario

Flera svenskar sitter för närvarande fängslade i Iran och regeringen klassar fallen som konsulärt komplicerade.  Experter tror på en fångutväxling för att få Johan, 33, fri – men en myndighetskälla framhåller en annan lösning som mer sannolik.  – Mest troligt är att man försöker ge en lösensumma, säger källan.  Johan Floderus, 33, är inte den enda svensken som sitter fängslad i Iran.  Enligt Utrikesdepartementet arbetar Sverige med ”en handfull” komplicerade konsulära fall med fängslade svenskar i landet. Exakt hur många det rör sig om vill man inte gå ut med på grund av sekretess och en risk att försvåra arbetet. Svenskarna har dock fängslats efter 2016, meddelar UD.  En av svenskarna på UD:s lista är sannolikt läkaren och forskaren Ahmadreza Djalali, som dömdes till döden 2017 för påstått spionage. Både han och Johan Floderus tros befinna sig i Evinfängelset i Teheran.  Kan finnas fall som UD inte känner till UD utesluter inte att fler svenskar än de som regeringen har kännedom om är fängslade i landet.  ”Enligt Wienkonventionen om konsulära förbindelser ska en stat informera vår ambassad om en svensk medborgare frihetsberövats, förutsatt att den frihetsberövade själv vill det. Detta innebär att det kan finnas fall som UD inte har kännedom om.” skriver presstjänsten i ett mejl till Aftonbladet.  Irans regim har sedan minst ett år tillbaka hotat med att kidnappa svenska medborgare – detta som en hämnd för att den iranska folkmördaren Hamid Noury dömts till livstids fängelse i Sverige.  Aftonbladet kunde genom källor redan förra våren berätta att Iran vill att Sverige släpper Hamid Noury i utbyte mot Johan Floderus. Enligt Aftonbladets uppgifter har Iran framfört detta till svenska regeringen.  Måste finnas avtal med Iran Flera experter har i veckan sagt att en fångutväxling kan vara en utväg för att få hem Johan Floderus. En av dem är Pål Wrange, professor i folkrätt vid Stockholms universitet. – Det finns lagliga möjligheter att överföra verkställandet av ett straff till ett annat land. Men det måste till ett avtal mellan Sverige och Iran. Sen skulle det krävas ett beslut av regeringen eller Kriminalvården, säger han till nyhetsbyrån TT. Han tillägger att en fångutväxling skulle vara svårt och känsligt för regeringen. En myndighetskälla med insyn i fallet säger till Aftonbladet att det är politiskt minst smärtsamt att hitta en lösning som inte innebär en fångutväxling.  – En fångutväxling går inte att få till rent praktiskt i dag utan kräver politiska beslut och nya avtal med Iran först. Mest troligt är att man försöker ge en lösensumma, om Iran nu skulle gå med på det.  Gisslanpolitiken kan fortsätta Enligt källan har Sverige underskattat Iran under en tid.  – Kunskapen om hur den iranska regimen tänker och agerar är tyvärr inte uppdaterad vilket leder till att man hamnar i sådana lägen. Om man tillmötesgår Iran nu kommer deras gisslanpolitik att fortsätta. Man behöver sätta hårt mot hårt, säger källan.  Aftonbladet har sökt utrikesminister Tobias Billström (M) för en intervju. Hans pressekreterare säger att han inte kommer att ge några fler kommentarer i nuläget, med hänvisning till att det kan försvåra regeringens arbete. I måndags sa Billström i en skriftlig kommentar att regeringen arbetar intensivt med fallet.  – Personen i fråga är godtyckligt frihetsberövad och ska därmed släppas omedelbart. Det har framförts, även av mig personligen, sa Billström.

Summary: Flera svenskar, inklusive Johan Floderus, 33, och forskaren Ahmadreza Djalali, sitter för närvarande fängslade i Iran.

Summary: Experter förutspår en möjlig fångutväxling för att frige Johan, medan en myndighetskälla ser en lösensumma som sannolikare.

Summary: Dessa fall orsakar oro då Iran har hotat att kidnappa svenska medborgare sedan förra året, delvis som hämnd för fängslandet av Hamid Noury, en iransk krigsförbrytare, i Sverige.


Norge felt i nye barnevernssaker i Strasbourg

Norsk barnevern er felt i tre nye dommer fra Den europeiske menneskerettsdomstolen (EMD) i Strasbourg. – Svært alvorlig, sier barne- og familieministeren.  Dommene omfatter i alt ni barnevernssaker.  I alle sakene konkluderer domstolen med at Menneskerettserklæringen artikkel 8 om retten til familieliv er blitt krenket. Barne- og familieminister Kjersti Toppe (Sp) sier til NTB at hun nå vil gå grundig gjennom dommene.  – Det er svært alvorlig når domstolene konstaterer brudd på menneskerettighetene, og at familier har vært utsatt for feil praksis, understreker hun.  – Kan utfordre tilliten – Min oppgave nå er å sørge for at ingen andre familier skal oppleve noe lignende, sier Toppe, som vil be myndighetene lokalt møte familiene som nå har fått medhold i EMD, og som ønsker det.  – Dommene mot Norge kan utfordre tilliten til barnevernet, slår hun fast.  Den mest omfattende av dommene omfatter hele seks saker om tvangsadopsjon. Alle disse skjedde i strid med artikkel 8, slår domstolen fast i dommen.  Det var Dagbladet og Rett 24 som omtalte saken først.  Også den andre dommen dreier seg om tvangsadopsjon, mens den tredje dreier seg om to ulike saker om omsorgsovertakelse.  Avskåret fra kontakt I den ene saken ble barnemoren fratatt omsorgen for tre barn på grunn av frykt for en voldelig far.  Deretter ble hun ble avskåret fra all kontakt med to av barna, mens hun fikk se det tredje barnet kun tre timer to ganger i året.  I den andre saken gikk barnevernet inn etter en rekke bekymringsmeldinger. Foreldrene fikk samvær to timer i uka, men i 2013 bortførte de barnet og holdt det skjult i ti dager, noe de senere ble dømt for. Senere mistet de samværsretten med barnet i tingretten, en kjennelse som senere ble stadfestet i lagmannsretten.  Domstolen i Strasbourg er altså av en annen mening og gir saksøkerne medhold.  I sju av sakene er klagerne tilkjent 25.000 euro, nesten 290.000 kroner, i oppreisning.  Nye dommer torsdag Norge er dermed dømt i hele ni barnevernssaker i Strasbourg tirsdag. Det betyr at Norge til nå er dømt i 23 barnevernssaker i Menneskerettsdomstolen i nyere tid. Torsdag faller dom i ytterligere 12 norske barnevernssaker i domstolen i Strasbourg. Domstolen har i flere dommer slått fast at den norske samværspraksisen etter omsorgsovertakelse, der foreldre og barn får se hverandre to til seks ganger i løpet av ett år, bryter med menneskerettighetene.

Summary: Norsk barnevern har fått tre nye dommer imot seg fra Den europeiske menneskerettsdomstolen (EMD). Totalt er ni barnevernssaker involvert.

Summary: Barne- og familieminister Kjersti Toppe vil granske dommene og forsikrer at ingen flere familier skal gjennomgå lignende situasjoner. Hun påpeker at tilliten til barnevernet kan utfordres.

Summary: Dette gjør at Norge har blitt dømt i 23 barnevernssaker i menneskerettsdomstolen i nyere tid.


Én gruppe nekter å avtjene verneplikt. Det kan bli Netanyahus neste store hodepine.

ISTANBUL (Aftenposten): Mens 18 år gamle israelere må i militæret, slipper noen unna med å lese religiøse tekster. Nå kan det skape politisk krise. Israels statsminister Benjamin Netanyahu er i hardt vær. I snart syv måneder har hundretusener protestert mot hans regjering. Protestene har særlig handlet om en rettsreform som regjeringen forsøker å banke gjennom. Den vil, kort fortalt, gi Israels domstoler mindre makt. Særlig ett lovforslag er svært betent. Det vil gjøre det mulig for et knapt flertall i nasjonalforsamlingen å sette til side høyesteretts avgjørelser. I forrige uke sa Netanyahu i et intervju med amerikanske Wall Street Journal at denne delen av reformen var blitt lagt død. Det vakte oppsikt. Det kan nemlig vise seg å være uakseptabelt for hans mest religiøse koalisjonspartnere. Hvorfor det er slik, skal vi komme tilbake til. Først må vi forstå en av Israels eldste indre strider. Den handler om noe helt annet enn domstolene. Én gruppe slipper unna Få institusjoner er viktigere i Israel enn militæret.  Verneplikten er obligatorisk for både menn og kvinner fra de er 18 år. Førstegangstjenesten er på to år for kvinner. For menn er det minst to år og åtte måneder. – I Israel fungerer militæret som en smeltedigel. Det er en felles erfaring som bidrar til å definere hva det vil si å være israeler. For unge mennesker er verneplikten nesten som et innvielsesritual, sier Tomer Persico.  Han forsker på religion ved Shalom Hartman-instituttet i Jerusalem og Reichman-universitetet i Herzliya. Derfor er det svært kontroversielt at enkelte grupper slipper å dra i militæret. – Ultraortodokse har vært unntatt verneplikt siden staten Israel ble dannet i 1948, forklarer Persico. Usolidarisk En ordning fra den tiden slo fast at ultraortodokse menn i stedet kunne bruke tiden på å studere jødenes hellige skrifter, Torah og Talmud. Det gjør de i såkalte jeshivaer, ortodokse skoler. I dag er regelen slik at man må studere til man er 26 år for å unngå å bli innkalt. De fleste ultraortodokse mener det strider imot deres livsstil å skulle tilbringe flere år i en sekulær institusjon som militæret. Men ordningen har skapt mye spenning mellom dem og resten av befolkningen. Ikke minst fordi det koster staten store summer å finansiere jeshivaene. Det til tross for at bare halvparten av ultraortodokse menn jobber. – Ikke bare slipper én gruppe militærtjeneste. De slipper også å risikere livet i kamp. Det skaper en følelse av manglende solidaritet, sier Persico. Dessuten vokser de ultraortodokse miljøene mye raskere enn resten av befolkningen. Problemet blir bokstavelig talt stadig større: – I 1948 utgjorde de ultraortodokse én prosent av befolkningen. I dag utgjør de over 10 prosent, forklarer Persico. Vil senke aldersgrensen I Netanyahus koalisjonsregjering, som tiltrådte rett før nyttår, har de ultraortodokse partiene fått større makt enn noensinne før. Nå vil de få gjennom en lov som skal sikre at unntaket fra verneplikten blir permanent. De har foreslått å senke aldersgrensen for hvor lenge man må studere fra 26 år til 21 år. Det er ment som et kompromiss. På den måten vil unge ultraortodokse menn være ferdig med studiene omtrent samtidig med at deres jevnaldrende er ferdig i militæret. Fordelen er at de da vil kunne gå rett ut i arbeidslivet, noe som ville gitt Israel en viktig økonomisk fordel.  Men for å få gjennom loven, må de først kvitte seg med et hinder. Dermed er vi tilbake til den omstridte rettsreformen. Hater høyesterett Israels høyesterett har flere ganger avvist forsøk på å lovfeste et slikt unntak. Den mener det er diskriminerende. Sist dette skjedde, var i 2017. Et par år senere var partiene ennå ikke blitt enige om et nytt lovforslag. Det utløste en regjeringskrise som kastet landet ut i politisk kaos. På de fire årene siden, har Israel hatt fem valg. – Frykten blant de ultraortodokse partiene er at høyesterett bare vil fortsette å avvise alle lovene deres, sier journalist Yair Ettinger. Han har skrevet flere bøker om de ultraortodokse miljøene og er tilknyttet Israel Democracy Institute. – Dette er grunnen til at de så desperat trenger muligheten til å overstyre domstolens beslutninger, sier han. Domstolene, og særlig høyesterett, har alltid vært et mål for de mest religiøse partiene, forklarer Ettinger. – De ser på høyesterett som et symbol på det sekulære og liberale Israel. De opplever at domstolen er ute etter å begrense deres måte å leve på. Kan gjøre opprør Dette setter Netanyahu i en voldsom skvis.  Han er nemlig helt avhengig av støtte fra de ultraortodokse partiene for at regjeringen hans skal overleve, sier Tomer Persico. – Ingen sentrums- eller venstrepartier vil danne regjering med Netanyahu. Dermed kan de ultraortodokse partiene kreve nesten hva de vil. Og det de vil ha mer enn noe annet, er en garanti for at deres barn vil kunne fortsette å leve i tråd med jødisk lov, sier han. Både Persico og Ettinger tror de ultraortodokse vil gjøre opprør dersom Netanyahu gjør som han sa til Wall Street Journal og dropper forsøket på å få overstyre høyesterett.  – Netanyahu må være kreativ nå. Og det haster, sier Ettinger.

Summary: Israels statsminister Benjamin Netanyahu møter protester på grunn av en rettsreform. Ett av forslagene i den er at parlamentet skal kunne overstyre høyesterett, men Netanyahu ser ut til å si nei til akkurat dét.

Summary: Det kan skape konflikt med Netanyahus religiøse koalisjonspartnere, som vil at ultraortodokse jøders unntak fra militærtjeneste skal bli permanent. Israels høyesterett har nemlig avvist dette.


Emil Iversen är en av Norges främsta skidåkare med ett prisskåp fullt av mästerskapsmedaljer. Men det var inget som 32-åringens flickvän, landets yngsta miljardär, hade koll på. – Jag lägger inte vikt vid det tekniska, jag fokuserar på människan, säger Bettina Burud till Adresseavisen. I höstas flyttade Emil Iversen och flickvännen Bettina Burud ihop i ett hus utanför Trondheim. De blev ett par för flera år sedan men offentliggjorde sin relation under 2023. Paret har fått stor uppmärksamhet i hemlandet. Dels på grund av Iversens framgång, framburen hjälte som vann VM-guld i femmilen i Oberstdorf 2021, men också på grund av Buruds bakgrund. Bettina Burud ärvde dagligkedjan Kiwi från sin pappa 2011 och blev då Norges yngsta miljardär när han omkom i en båtolycka. I dag är hon en av landets 400 rikaste människor.  ”Det har varit otroligt coolt” I en intervju med Adresseavisen berättar 27-åringen att hennes intresse för längdskidor är ganska begränsat. När hon började dejta Iversen hade hon därför, av förklarliga skäl, ingen aning om vem han var. – Jag hade ingen relation till Emil. Så för mig har allt varit otroligt coolt och att han är världsmästare i längdskidåkning är bara helt fantastiskt. Jag hade ingen aning om vem Emil var förutom att han var en mycket trevlig kille. Jag lägger inte vikt vid det tekniska, jag fokuserar på människan. Om du är ledsen eller besviken, då pratar vi om det, säger hon. Emil Iversen, som haft det motigt i längdspåren under det senaste året, har tappat sitt plats i landslaget och bedriver numera en egen verksamhet. Målet är VM på hemmaplan 2025.

Summary: Norges främsta skidåkare Emil Iversen och landets yngsta miljardär Bettina Burud blev ett par 2020.

Summary: Bettina erkänner att hennes intresse för skidåkning är begränsat och hon visste inte om Emils framgångar när de började dejta.

Summary: De flyttade ihop i höstas och har fått stor uppmärksamhet i Norge på grund av både Emils sportframgångar och Bettinas ekonomiska status.


Mellom syv og ni ansatte må ta sluttpakke i 2024 om Kode skal komme i mål med kuttplanene, ifølge direktøren. Tirsdag møttes de ansatte ved Kode til sitt andre allmøte i 2024. I januar fikk de ansatte beskjed om at 16 millioner kroner må kuttes. Tirsdag la ledelsen frem hva spareplanen innebærer: Tiltakene ble, sammen med budsjettet for museet, vedtatt i et styremøte mandag denne uken. – Vi håper å komme i mål uten å måtte si opp ansatte, sier Kode-direktør Petter Snare like etter at de ansatte fikk beskjeden. Han forklarer at de har hatt en dialog med kulturminister Lubna Jaffery om at Kode måtte gjøre noe med økonomien. – Min jobb er å komme i mål med dette, og så tenker jeg at det viktigste for meg er hvordan de ansatte har det, sier Snare. Kode Kunstmuseer er et av Nordens største museer for kunst og musikk med 254.000 besøkende gjennom fjoråret. I 2023 mottok museet rundt 134 millioner kroner i offentlige driftsmidler. Kode har budsjettert med å kutte lønnskostnader i inneværende år, forteller Snare. I intervjuet etter allmøtet sier Snare at de må kutte lønnskostnader med 2,5 millioner kroner, og at det tilsvarer mellom syv og ni årsverk. I etterkant har Kodes kommunikasjonsavdeling kontaktet BT og formidlet at dette er det planlagte lønnskostnadskuttet i 2024. Helårseffekten vil imidlertid bli syv millioner kroner, som tilsvarer syv til ni årsverk, ifølge Kode. Ved årsskiftet til 2023 hadde museet 113 ansatte, ifølge selskapets årsrapport. Sluttpakketilbudet vil bli tilgjengelig for de ansatte på torsdag og ha en søknadsfrist på to uker. – Vi håper å ha avklart situasjonen i mars, sier Snare. Han kan foreløpig ikke si noe om hva sluttpakkene inneholder. I tillegg til en nedbemanning planlegger Kode å kutte i programmet ved å skyve på to utstillinger. En av utstillingene som skyves på er separatutstillingen av den tyske kunstneren Georg Baselitz, som skulle åpne i oktober. Den andre utstillingen, som blir utsatt på ubestemt tid, ønsker ikke Snare si hva er. I tillegg reduserer Kode åpningstidene i lavsesong ved å stenge to dager pr. uke. – For en institusjon som Kode, satt det langt inne å kutte i det kunstneriske programmet og publikumstilbudene, som er kjernen av det vi skal levere som landets fremste museum for kunst og musikk. Samtidig ønsket vi å unngå oppsigelser. Vi har kuttet bredt og lyttet til ansattrepresentantene, sier Snare. De siste ukene har det vært drøftelsesmøter i de forskjellige avdelingene på huset for å finne ut hvor man kan kutte. Kode-direktør Petter Snare har selv vært en del av disse, sammen med arbeidsmiljøutvalget (AMU), verneombudene, tillitsvalgte, HR, bedriftshelsetjenesten og økonomidirektøren på Kode. De to tillitsvalgte på huset, Sofia Paulusma i Forskerforbundet og Mette Nikoline Bolkan i Delta, har sagt til BT at alle ansatte har fått mulighet til å komme med innspill til sparemuligheter i Kode. – Vi forventer at disse innspillene blir hørt. Stemningen i personalet er selvsagt preget av usikkerhet, sa Bolkan til BT i forrige uke.

Summary: Kode Kunstmuseer planlegger å kutte mellom syv og ni ansatte i 2024 for å oppnå budsjettmålene.

Summary: De ansatte vil få tilbud om frivillige sluttpakker og utstillingsprogrammet vil bli redusert.

Summary: Kode planlegger også å redusere åpningstidene i lavsesong ved å stenge to dager i uken.

Summary: Drøftelser har blitt holdt med tillitsvalgte.

Summary: Direktør Petter Snare håper å unngå oppsigelser.


Raymond Johansen lover 800 flere ansatte i eldreomsorgen

Oslo Arbeiderparti slipper sitt største valgkampløfte i eldreomsorgen. – Nå er det de unges tur.  Det erklærte Arbeiderpartiets toppmann i Oslo, byrådsleder Raymond Johansen, søndag. Han lovet at et byråd ledet av ham vil prioritere unge i fire år fremover. Men det blir også litt de eldres tur, skal vi tro byrådslederen tirsdag. Over jordbær og fløte på Lambertseterhjemmet i Oslo presenterer han Oslo Arbeiderpartis største valgkampløfter for byens eldreomsorg. De lover 800 flere ansatte i eldreomsorgen, tilbud om kompetanseheving til alle ansatte i eldreomsorgen og demenskor i alle bydeler, skulle de vinne makten igjen. – Hvor høyt står eldre på prioriteringslisten nå når det skal være de unges periode? – Å gi de unge nye muligheter og å sørge for en trygg eldreomsorg er våre to absolutte økonomiske hovedprioriteringer, sier byrådsleder Raymond Johansen. – Mer Raymond Han inviterte med tidligere statsminister Gro Harlem Brundtland (Ap) for å presentere løftene. Hun er godt fornøyd. – Oslo Ap gikk til valg på å satse på eldreomsorg for åtte år siden. Utviklingen har bare fortsatt i samme retning: Det trengs enda mer tiltak. Derfor trenger vi mer Raymond-byråd, sier Brundtland lurt. Dyster diagnose Bakteppet er alvorlig. Frem mot 2040 vil antall nordmenn over 80 år dobles. Bare frem mot 2050 vil det i hovedstaden alene bli 11.000 flere demenssyke. Det mangler folk til å jobbe i eldreomsorgen. Rekruttering er fra før vanskelig, og færre studenter søker seg til utdanning innen helsefagene. – Færre vil utdanne seg innen helsefag. Hvor skal dere skaffe 800 ansatte? – Vi kommer ikke til å hente inn bare faglærte, men også nye yrkesgrupper i tillegg som kan avlaste helsepersonellet. For mange sykepleiere og helsefagarbeidere bruker altfor mye tid på ting som ikke har noe med deres kompetanse å gjøre, sier helsebyråd Marthe Scharning Lund (Ap). Sist de rødgrønne i Oslo lovet et konkret antall nye arbeidsplasser i eldreomsorgen, var det inntektene fra eiendomsskatten som skulle finansiere dem. Skatten kom i 2016 og skulle gi 500 ansatte i hjemmetjenestene. Målet ble oppfylt få år etter. Skatten ble stående. – Er det aktuelt å øke eiendomsskatten for å finansiere dette? – Nei, det mener vi ikke vi må. Det er økonomisk rom for dette her, understreker helsebyråden. Hun peker på at byrådet har dratt inn mer på eiendomsskatten nå enn før.  – Dette er det rom for. Det er en prioritering for Arbeiderpartiet. Kompetanseløft Det er ikke bare krevende rekruttering som bekymrer byråden. Kommunene tar over stadig mer kompliserte omsorgsoppgaver. Men det er mye gjennomtrekk av ansatte i sektoren, og mange av dem er ufaglærte. De lover nå at alle 10.000 faste ansatte i helse- og omsorgstjenesten i hovedstaden skal få tilbud om formell etter- og videreutdanning eller kompetansehevende kurs i løpet av fireårsperioden. – Vi trenger flere folk, og vi trenger at de har en kompetanse som gjør at de virkelig kan behandle våre eldre, sier Lund og understreker at det også vil følge med penger til vikarbruk for å dekke opp personell som videreutdanner seg. Demenskor overalt Helsebyråden er bekymret for eldre som lever i ensomhet. Mange får ikke besøk, og særlig de med store helseplager sliter med å komme seg ut. Og hva er Aps resept? Kor for demente i alle Oslos bydeler, blant annet. I tillegg lover de også tilbud om spisevenner, turvenner og andre aktiviteter for eldre. Eldreomsorg seiler opp som et viktig tema i valgkampen i hovedstaden. Det siste året har vært preget av pressens alvorlige avsløringer om svikt i eldreomsorgen i Oslo.  Kort tid etter avsløringene ble daværende helsebyråd Robert Steen (Ap) byttet ut med Marthe Scharning Lund, til tross for Steens ønske om å fortsette som byråd. Arbeidet med å rydde opp etter avsløringene begynte like etter. Også sentralt legger Arbeiderpartiet nye planer for å bedre eldreomsorgen. Forrige uke presenterte regjeringen sin plan for å bedre eldreomsorgen nasjonalt.

Summary: Oslo Arbeiderparti lover 800 flere ansatte i eldreomsorgen, tilbud om kompetanseheving til alle ansatte i eldreomsorgen og demenskor i alle bydeler hvis de vinner makten igjen.

Summary: Eldreomsorg er et viktig tema i valgkampen etter alvorlige avsløringer om svikt i eldreomsorgen i Oslo.

Summary: Byrådsleder Raymond Johansen sier at både unge og trygg eldreomsorg er deres økonomiske hovedprioriteringer de neste fire årene.


Oslos skolebygg forfaller. Rektor slår alarm.

Skolen skulle totalrehabiliteres. Så fikk de beskjeden som endret alt. Nå kommer ny skole tidligst i 2029.  – Jeg synes synd på elevene mine som ikke har en ordentlig skolegård. Jeg synes synd på de ansatte som ikke har bedre undervisningslokaler. Det sier Ronny Sollien Engebråten. Han er rektor ved Bolteløkka skole. I flere år har sentrumsskolen slitt med dårlig inneklima og et skolebygg i forfall. I 2019 ble det vedtatt at skolen skulle rehabiliteres. Bygningen ble klassifisert som «utgående kapasitet». Det betyr at den var i så dårlig stand at den enten måtte rives og erstattes med nybygg eller totalrehabiliteres. Bygget kan brukes i ni år til Byggestart var satt til våren 2020 med ferdigstillelse i januar 2022. I mellomtiden skulle elevene få erstatningslokaler i nærmiljøet.  Så kom kontrabeskjeden fra Utdanningsetaten. Rehabiliteringen av skolen ble utsatt til 2029.  – Plutselig mente de at skolen ikke var i så dårlig stand. Andre skoler hadde mer prekært behov, sier Engebråten. – Jeg reagerer på at en skole kan gå fra å være «utgående kapasitet» til å kunne brukes i ni år til. Ifølge rektoren har de ikke fått noen gode svar på utsettelsen fra etatene. – Dette er skuffende, irriterende og ganske håpløst. Ifølge Utdanningsetaten ble arbeidet først utsatt fordi det var et ønske fra skolens side å finne en annen løsning på midlertidige lokaler.  Oslobygg gjorde så noen tiltak for å bedre sikkerhet og inneklima på skolen. Blant annet ble det satt inn nye varmepumper og brannvarslere.  – Med disse tiltakene kunne rehabiliteringen utsettes, og det ble bestemt å avvente til 2029, skriver etaten i en e-post til Aftenposten. 37 av 45 skoleprosjekter forsinket Bolteløkka skole er ikke den eneste Oslo-skolen hvor oppussingen har latt vente på seg. Aftenposten har skrevet om gedigne hull i skolegården på Etterstad, vannlekkasje på Klemetsrud og råtne vinduer på Haugerud. Da byrådet la frem skolebehovsplanen i 2021, ble den møtt med massiv kritikk. Da var 36 av 43 planlagte skoleprosjekter forsinket eller utsatt med mellom ett og åtte år. Nå er to skoler blitt lagt til i planen. I tillegg er ni skoler ytterligere forsinket. Den nye skolebehovsplanen skal legges frem for bystyret senest høsten 2024. Sjekk din skole nederst i artikkelen. Stor frustrasjon FAU-leder på Bolteløkka skole, Magnus Ravlo Stokke, sier han frykter nye forsinkelser når den nye planen blir lagt frem. – Jeg stoler ikke på noen datoer før jeg ser gravemaskinen i skolegården, sier Stokke. Han forteller at mange foreldre er frustrert over at rehabiliteringen tar tid. – Dramatiske tall Oslo Venstre har tidligere tatt opp saken i bystyret. Førstekandidat Hallstein Bjercke mener flere av forsinkelsene bunner i at etatene ikke klarer å snakke sammen.  – Det er ingen i byrådet som skjærer gjennom og løser konfliktene. De får lov til å krangle med hverandre år etter år, sier Bjercke. Da Venstre satt i byråd, ble ni av ti skoler i Oslo bygd til rett tid og rett pris, ifølge Bjercke. – I dag er situasjonen motsatt. Disse dramatiske tallene er en illustrasjon på handlingslammelse og styringssvikt, sier Bjercke. – Skal vi få fart på skoleutbyggingen i Oslo, må vi ha et nytt byråd. Byråd: – Krevende Skolebyråd Sunniva Holmås Eidsvoll (SV) sier hun har stor forståelse for at foreldre og rektor opplever situasjonen som vanskelig. – Jeg skjønner at mange blir frustrert når det tar lengre tid enn planlagt å ferdigstille en skole. Jeg synes også det er krevende, skriver hun i en e-post. Byråden påpeker at mange skolebygg blir brukt til fritidsaktiviteter.  – De er en viktig møteplass for byens barn og unge etter skoletid. Dette gjør at skolebyggene blir stadig mer komplekse byggeprosjekter av høy kvalitet. Det kan øke risikoen for forsinkelser, skriver hun. Om kritikken fra Venstre, svarer byråden: – Venstre har flere ganger i denne valgkampen påstått at et stort antall skoleprosjekter i Oslo er forsinket. Det er en grov forenkling og vitner om billig politisk spill fra Venstre.  Oslo Høyre sier de ønsker at private og kommunale aktører skal samarbeide om å bygge skoler. —  Arbeiderpartiet og SV fjernet denne muligheten i 2015. Det skal vi gjeninnføre og vi skal bruke mer penger på skoleutbygging, sier Mehmet Kaan Inan, skolepolitisk talsperson i Oslo Høyre.

Summary: Bolteløkka skole i Oslo skulle ha vært totalrehabilitert i 2022, men arbeidet er blitt utsatt til 2029.

Summary: Skolen sliter med dårlig inneklima og et nedslitt bygg. Det har ført til stor frustrasjon blant elever, ansatte og foreldre.

Summary: Bolteløkka er ikke alene: 37 av 45 planlagte skoleprosjekter i Oslo er forsinket eller utsatt.


Tøff natt for Henny Reistad etter missene: – Ekstremfølelser

TRONDHEIM (VG) Hun gjorde mange feil og traff ikke på skuddene. Henny Reistad (24) må jobbe for å komme seg over skuffelsen. Reistad gjorde hele fem av Norges 12 tekniske feil i tapet mot Frankrike. Hun klarte heller ikke å score nok mål fra distanse. Bare ett av fire forsøk gikk i mål. Bærumsjenta, kåret til verdens beste håndballspiller, hadde det tøft. – Ja, jeg blir lei meg, svarer Reistad på VGs spørsmål. – Det var mange ekstremfølelser der. Man blir veldig skuffet, og veldig irritert når man ser på man ser på alle de tingene man gjerne skulle gjort bedre. Det er ikke noe gøy å stå i det etter enn sånn kamp, legger hun til. Reistad hadde en dårlig kamp. Stine Bredal Oftedal erkjenner at hun ikke burde spilt henne opp i like mange situasjoner. Reistad gjorde store kamper da Frankrike ble slått i VM-finalen 2021 og EM-semifinalen i fjor. – Jeg kjenner også på dette selv. Vi stoler veldig på Henny. Vi fortsetter å sette henne opp. Kanskje skulle jeg litt tidligere i kampen satt meg selv oftere opp i de situasjonene i stedet. Det ville brutt det hele opp mer for hennes del også, mener lagkapteinen. Reistad fikk trøst og motivasjon i at kvartfinalen spilles allerede tirsdag i Trondheim Spektrum. – Vi har fått en god prat om det. Vi gleder oss til å møte Nederland. Det er er deilig at kampene kommer kjapt nå, sier hun. – Hvordan snur du slik motgang? – For min egen del så hjelper det å se videre. Se på motstanderen og de mulighetene man har der. Og så bare finne ut av hva som gikk galt og hva man kan gjøre bedre. – Hva har du funnet ut? – Jeg har snakket litt med Nora (Mørk) og Stine (Bredal Oftedal). Vi synes selv vi skuffet veldig i angrepsspillet. Vi klarte ikke å kommunisere hva vi kunne endret i løpet av kampen. Vi klarte ikke å gi et realistisk bilde av det som faktisk var – Hva skal du gjøre annerledes mot Nederland? – Sette meg selv opp i satsinger hvor jeg er trygg. Slik kan jeg gå inn med masse fart og være direkte. Uten å tenke på viderespillet. Det vil komme naturlig. Reistad var en av banens best med ni scoringer da Nederland ble slått 37–34 i VM for to år siden. – De har nesten det samme laget. Så det er definitivt noe jeg kan ta med meg fra den kampen ja, mener hun. Det norske laget samlet seg på VM-hotellet Scandic Lerkendal etter tapet. – Jeg kjenner selvfølgelig på det fortsatt. Vi fikk en prat og utløp for ting før vi la oss søndag kveld. Så skal vi ta ting mer metodisk frem mot kvartfinalen tirsdag, forteller Stine Bredal Oftedal. – Hvor åpenhjertige var dere? – Vi fikk ut ting. Men det er ikke slik at det er noen krisestemning i det hele tatt. Vi er veldig klar på at vi fortsatt har alle muligheter. Vi har bare gjort det vanskeligere for oss selv på papiret, svarer hun. – Thorir (Hergeirsson) startet og var veldig ærlig. Han tok ansvar selv. Og da er det også lettere for oss å gjøre det samme. Det er godt for gruppen å ha den muligheten for å få luftet ting. – Hva sa Thorir? – Han nevnte at det er flere ting han ikke reagerte på under kampen. Det angret han på. Det er en ærlig sak. Vi er mange som sitter med det samme personlig. Til sammen blir det mange småting. Hvis vi klarer å endre en liten del av det så er mye gjort, sier Oftedal. – Etter en sånn kamp angrer man på si og så. Vi skulle gjort mer av det og mindre av det. Det har vi alle kjent på etter kampen. Noen av oss i natt, sier Thorir Hergeirsson. – Dette er en test for oss. Gode lag snur sånne ting. Vi har startet jobben. Vi er en ordentlig ydmyk og arbeidsom gjeng, mener landslagssjefen.

Summary: Henny Reistad (24) underpresterte mot Frankrike søndag, med fem tekniske feil. Bare ett av fire distanseskudd gikk i mål.

Summary: Reistad var skuffet, men ser fremover og forbereder seg til kvartfinalen mot Nederland tirsdag i Trondheim Spektrum.

Summary: Reistad har fått støtte og råd fra Nora Mørk og Stine Bredal Oftedal, og laget har diskutert hva som gikk galt mot Frankrike.

Summary: Stine Bredal Oftedal og Thorir Hergeirsson mener laget må jobbe sammen og endre små ting for å snu denne motgangen.

Summary: Norge møter Nederland i kvartfinalen, og Reistad har gode erfaringer fra tidligere kamper mot dem.


Israel har tagit kontroll över Gazas gräns

Israel har återtagit kontrollen över gränsområdet mot Gaza, enligt militären.  1 500 stridande från Hamas har dödats i landet.  Samtidigt fortsätter de omfattande flyganfallen mot Gaza.  Den våldsamma upptrappningen mellan Hamas och Israel går in på sin fjärde dag.  Under måndagen pågick intensiva strider mellan israelisk militär och stridande från terrorgruppen i sex städer i södra Israel.  Nu meddelar militären att man har återtagit kontrollen över gränsområdet och att man håller på att laga de hål som gjorts i stängslet. Nu lägger man ut minor i området, enligt Reuters.  Enligt Daniel Hagari, talesperson för militären, har inga Hamasmän tagit sig in det senaste dygnet.  Samtidigt varnar man för att Hamasmän fortfarande kan befinna sig i gränstrakterna.  – Vi är upptagna med att rensa området. Vi uppskattar att det finns enskilda terrorister som gömmer sig i omgivningarna. Tiotusentals stridande arbetar med uppdraget, säger en talesperson för militären, enligt en lokal radiokanal.  Enligt tidigare uppskattningar hade mellan 800 och 1000 beväpnade Hamasmän tagit sig in över gränsen. Nu säger militären att betydligt fler, 1 500, har dödats inne i landet.  Samtidigt fortsätter Israel med intensiva flyganfall mot Gaza. Under natten har över 200 mål träffats, enligt militären. Bland dem en moské som uppges ha använts som ammunitionslager. Även höghus och ett sjukhus har träffats.  Mahmoud Shalabi, chef för en hjälporganisation i Gaza, beskriver sjukhuset som ett ”slakthus”, rapporterar BBC.  Enligt Gazas hälsomyndighet har ambulanser utsatts för attacker.  Enligt FN har 187 000 Gazabor flytt sina hem sedan i lördags. En majoritet av dem har tagit sig FN-skolor i området för att söka skydd från bombningar.  Nu uppmanar den israeliska militären civila att lämna Gaza och ta sig till Egypten. Enligt Gazas gränsmyndighet kommer Rafah-övergången till Egypten att vara öppen under tisdagen för att se till att cirka 2000 människor ska kunna ta sig ut från Gaza.  Israel har infört en total blockad mot Gaza och strypt införsel av mat, bensin och ström till området.  När konflikten går in på sin fjärde dag har de civila dödstalen på bägge sidor fortsatt att stiga. 900 israeler och 687 palestinier, totalt över 1 500 människor, har dött hittills.

Summary: Israel återtar kontroll över Gazagräns, 1500 Hamas-stridande dödade

Summary: Intensiva flyganfall fortsätter mot Gaza, över 187 000 Gazabor flyr sina hem

Summary: Israel uppmanar civila att fly till Egypten och inför total blockad mot Gaza


Mange opplever at det er ekstra trangt økonomisk om dagen. Har du ikke flere utgifter å kutte, kan du la deg inspirere av disse måtene å tjene mer penger på. Hva gjør du hvis du befinner deg i en økonomisk skvis?  Har du ikke allerede strammet inn forbruket, må du nok starte der. Og er du blant dem som har fått en boliglånsrente på 6- eller til og med 7-tallet, bør du definitivt prøve å prute på renten.  For noen kan refinansiering eller avdragsfrihet – som Stine har søkt om, og fått – være en mulighet.  Kreditt og privatlån Det du ikke bør gjøre – dersom du har akutt behov for penger og mangler kontroll på privatøkonomien – er å ta opp forbrukslån eller bruke kredittkort for å handle eller betale regninger. Enda mer gjeld med en skyhøy rente bedrer ikke økonomien din på lang sikt.  Noen har imidlertid et veldig bevisst forhold til bruk av kredittkort – de betaler alltid regningen før forfall og bruker kortene systematisk for å tjene bonuspoeng, slik som Markus, Per Arne og Evy. Er du i denne kategorien, kan du finne det beste kredittkortet for deg i denne store oversikten. Stor oversikt: Finn det beste kredittkortet for deg her Men for mange vil nok et bedre alternativ til kreditt være å spørre noen du er i familie med eller kjenner godt, om et privatlån. Da bør dere imidlertid følge rådene i denne saken, slik at ikke lånet skaper ytterligere problemer for økonomien eller forholdet til den du låner av.  Du kan få andre råd om hvordan du kan bedre økonomien din i denne saken, hvor eksperter gir 18 tips til hvordan få bedre råd.  Men, har du ikke stort mer å gå på på utgiftssiden, bør du vurdere mulighetene på inntektssiden. «Side hustles» De siste par årene har Dine Penger skrevet mange saker om helt vanlige folk som tjener ekstra tusenlapper i måneden på det som på lite godt norsk kalles «side hustles».  Enkelte ekstrajobber krever både noe kunnskap og en del innsats, slik som når man som Christine og Emma Kristine jobber henholdsvis som oversetter og treningsinstruktør fra egen stue.  Dropshipping er en metode som i sosiale medier ofte fremstilles som en «enkel» måte å tjene penger på. Men som Robin oppdaget, man må sette seg godt inn i ting dersom man vil starte opp en dropshipping-butikk – og det er noen fallgruver man må være obs på. Tjen ekstra penger hjemmefra: Lei ut og selg Det finnes også lavterskel-måter å tjene ekstra penger på, som kan være til inspirasjon i trange tider. Vi har blant annet snakket med Jan som har tjent over 60.000 på å leie ut verktøy og sykler fra egen garasje via tjenesten Hygglo, og om Hanna som satser på at kjoleutleien skal bli lukrativ. Monika trålet huset etter ting familien ikke brukte lenger og solgte det fortløpende på Finn.no. Resultat av innsatsen: Over 80.000 kroner på tre år.  Dersom du har en fritidsbolig – eller egen bolig eller del av boligen – som du selv ikke alltid bruker, kan du tjene gode penger på å leie ut via Airbnb eller lignende tjenester. Georg har tjent 100.000 kroner på én sommer på å leie ut sin leilighet. Mange har også en bil som bare står der når de ikke selv bruker den. Hva med å leie den ut? Søstrene Martine og Aina sper på inntektene sine ved leie ut bil gjennom bildelingstjenesten Getaround. Skattefrie småjobber Du kan også tjene penger på å spørre naboene om de har noe som skulle vært gjort. Iulia tjener tusenlapper hver uke på ulike småjobber i private hjem – slik som å være barnevakt, måke snø eller lufte hunder. Og Remy gikk fra arbeidsledighet til lønnsom inntekt ved å bli medlem av småjobb-grupper på Facebook. Holder man seg innenfor Skatteetatens regler for småjobber, blir småjobb-inntektene faktisk skattefrie. Kort fortalt handler reglene om at du kan motta inntil 6000 kroner per oppdragsgiver per kalenderår – for mindre arbeidsoppgaver i hus eller fritidsbolig – skattefritt.  Merk at virksomheten ikke kan være så omfattende at den regnes som næring. Det går ingen konkret grense for når det går over til å bli næringsvirksomhet, men en skjønnsmessig vurdering fra Skatteetaten.  En grei grense å forholde seg til er 50.000 kroner. Går du over denne grensen kan du fort bli momspliktig.  Digitale ekstrainntekter Mange er etter hvert blitt flinke til å finne ulike måter å få inn ekstrainntekter ved siden av vanlig jobb, og gjerne ting de kan gjøre fra hjemmet. Dennis sjonglerer fem ulike ekstrainntekter, men har på det meste hatt ti ekstrainntekter.  Eksempler på ting Dennis tjener penger på, er en ansiktsløs YouTube-kanal og E-commerce. Et annet eksempel på digitale ekstrainntekter som Dine Penger har skrevet om, er Helene som har håvet inn store summer på å lage og selge såkalte presets, eller bildefiltre.  Silje og Trine har skapt sine egne fulltidsjobber som såkalte UGC Creators, hvor de lager reklameinnhold for forskjellige selskaper og merker. Tjen penger på hobbyen Men det er selvsagt fortsatt en del ikke-digitale jobber der ute også. Vorin og Emma Kathrine har funnet ut at de kan tjene penger på hobbyene sine, som er henholdsvis strikking og perling.  Andre igjen kan være gode på å finne kupp på loppemarked, pusse dem opp og selge dem videre. Dette kalles gjerne «flipping», og det er noe Silje har tjent titusenvis av kroner på. Ekstrajobb på fritiden Pensjonister og studenter er grupper som gjerne har noe lavere inntekter, men som samtidig har mulighet til å være fleksible med tanke på å jobbe ekstra. Studenten Terje tjener penger på å være såkalt «mystery shopper», mens pensjonisten Arnfinn har tjent over 250.000 kroner på ulike ekstrajobber, som for eksempel det å være vekter. Det er også mange deltids- og ekstrajobber som fint kan kombineres med å jobbe fulltid, hvis du har ekstra energi når den ordinære arbeidsdagen er over. La deg for eksempel inspirere av denne saken hvor du kan lese om Dennis som lærer andre å spille trommer når han er ferdig på dagjobben og Beate som vier folk på fritiden – i tillegg til åtte andre jobber som du kan gjøre på deltid.

Summary: Artikkelen gir en omfattende guide til måter å øke inntektene på når økonomien er stram.

Summary: For personer som ikke har mer i deres utgifter å kutte, kan det være lurt å begynne å se hvilke muligheter de har til å øke inntektene.

Summary: Det er flere eksempler på"side hustles", som betyr sidejobber.  Det kan være blatn annet freelance oversetting eller personlig trening, leie ut eiendom eller verktøy, eller selge varer eller tjenester online.

Summary: For virkelig å lykkes med disse alternativene, krever det i noen tilfeller god kunnskap og innsats, mens andre ekstrainntekter kan være mer «lavterskel» som for eksempel småjobber som snømåking eller hundelufting.

Summary: Artikkelen advarer også om å ta opp ekstra lån eller bruke kredittkort for å dekke utgifter, da dette bare resulterer i mer gjeld med høye renter.


Anklager hjelpeorganisasjon for å støtte Hamas: – Timingen er ikke tilfeldig

Flere land har stanset støtten til hjelpeorganisasjonen for palestinske flyktninger. – Enormt dramatisk, sier norsk ekspert. 12 ansatte i hjelpeorganisasjonen UNRWA skal, ifølge en av rådgiverne til Israels statsminister, ha vært involvert i Hamas-angrepet 7. oktober. Denne dagen eksploderte en av verdens lengste konflikter da Hamas angrep Israel. Massakrene kostet 1.200 mennesker livet. – At flere land trekker støtten er enormt dramatisk, spesielt for innbyggerne i Gaza, sier førsteamanuensis Kjersti G. Berg ved Høyskolen NLA. Hun er også tilknyttet forskningsinstituttet Chr. Michelsen. UNRWA er FNs hjelpeorganisasjon for palestinske flyktninger i Midtøsten. Mesteparten, så mye som 80 prosent, av nødhjelpen inn til Gaza kommer via dem. – Dette vil ramme alle som trenger nødhjelp. UNRWA er en livline for palestinere i Gaza. Dette kommer på det verst tenkelige tidspunkt. Timingen er nok ikke tilfeldig, sier Berg. Norge trekker ikke støtten Ti land har sagt de midlertidig vil stanse utbetalingene til hjelpeorganisasjonene mens granskingen pågår. Ifølge utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) vil Norge fortsette å sende penger til organisasjonen. UNRWA har eksistert i 75 år. Den største frykten er at giverne trekker seg. – De er den aller største og viktigste humanitære organisasjonen i Gaza, sier Berg. I Gaza driver de mer enn flere hundre skoler og helsevesen, samt nødhjelp. Røde Kors og Redd Barna bistår også med nødhjelp i Gaza. – UNRWA er de eneste som tilbyr det som ligner statstjenester for flyktningene. Berg går så langt som å kalle det en «kollektiv avstraffelse» av alle som mottar nødhjelp. – 12 ansatte er faktisk lite. FN-sjef António Guterres ber innstendig landene som har stanset utbetalingene, om å garantere videre drift av organisasjonen. På en knivsegg av kollaps Berg har tatt doktorgrad på arbeidet hjelpeorganisasjonen gjør og har besøkt flere av flyktningleirene de driver.  – Konsekvensen vil være dramatiske for de som i dag er avhengige av nødhjelp i et krigsherjet Gaza, men også ellers i regionen. UNRWA tilbyr helt basale, grunnleggende helsetjenester. Et angrep på dem er et angrep på grunnleggende menneskerettigheter, sier hun. FN-toppen Francesca Albanese sa søndag at stans i støtten til UNRWA er kollektiv avstraffelse av millioner av mennesker. Via plattformen Whatsapp har Berg i helgen hatt kontakt med et 80-talls kolleger i Europa som alle forsker på krigen i Gaza. Dette har de diskutert: – At dette er en måte å slå beina under hjelpeorganisasjonen på. Og indirekte slå beina under kjennelsen som kom fredag, fra den internasjonale domstolen i Haag. Dette var nok planlagt, sier Berg. – Bistand blir brukt som våpen i den pågående konflikten. Israel er anklaget for folkemord i Gaza. Fredag ble det klart at domstolen åpner sak mot Israel og krever hastetiltak. Berg tror formålet med anklagene er å forsøke å ta bort oppmerksomheten fra denne saken ved å «delegitimere UNRWA». – Hjelpeorganisasjonen har balansert på en knivsegg av økonomisk kollaps de siste årene. Konsekvensen kan i verste fall bli at de ikke overlever. Og hvem skal da gi dem tjenestene de utfører? Kan trolig ha skjedd Berg tviler ikke på at påstandene om deltagelse i Hamas-angrepet kan være sanne. – En del av befolkningen støtter Hamas. Dette er konsekvensen av å operere et sted der slike ideer eksisterer.  Hun påpeker at konflikten har vært langvarig. Det er ifølge henne dokumentert at de har klart å slå kraftig ned på mange episoder. – Under krig og konflikter kan humanitære organisasjoner komme under press utenfra, fra væpnede grupper. Så gitt den vanskelige konteksten er dette veldig lite i den store sammenhengen, sier hun. – Men UNRWA tar det veldig alvorlig. Ber UNRWA-sjefen om å gå av UNRWA har 13.000 ansatte i Gaza. Ni av de tolv ansatte som skal ha vært involvert i angrepet, er nå sagt opp. Ifølge UNRWA-sjef Philippe Lazzarini er det iverksatt etterforskning av dem. – De sjokkerende påstandene kommer samtidig som mer enn 2 millioner mennesker i Gaza er avhengig av hjelp, som vi har gitt siden krigen startet, sa han lørdag. Israels utenriksminister har bedt Lazzarini gå av. 130 av hjelpeorganisasjonens ansatte er drept siden oktober, ifølge UNRWA. – Hvorfor har ikke UNRWA motsatt seg påstandene? – Trolig fordi de har vært under et ekstremt hardt press i flere år. Da Donald Trump kuttet all amerikansk bistand til organisasjonen i 2018 førte det til en ekstrem krise for dem. Siden den gang har de levd med fare for kollaps rett bak seg. De har levd fra måned til måned, og ikke visst om de kan utbetale de ansatte lønn neste gang, sier Berg.

Summary: Flere land har stanset støtten til FNs hjelpeorganisasjon for palestinske flyktninger, UNRWA.

Summary: Det skjer etter påstander om at 12 ansatte var involvert i Hamas-angrepet 7. oktober mot Israel

Summary: Norge har ikke trukket støtten, men mange land har gjort det midlertidig mens gransking pågår.


Britney Spears har besøkt søsteren: – Er så velsignet

Mye tyder på Britney Spears (41) er i ferd med å begrave stridsøksen med flere i familien. Nå ser isfronten mellom henne og Jamie Lynn Spears (32) ut til å smelte. I forrige måned informerte Britney om at hun for første gang på 14 år hadde tatt en kaffe med sin mor, Lynne Spears (68). Moren tok turen fra Louisiana til California for å besøke datteren. Nå har Britney også møtt lillesøsteren, etter flere år med total avstand. «Det var så hyggelig å besøke søsteren min på settet i forrige uke!!!», skriver Britney på Instagram natt til onsdag norsk tid. Hun legger til at hun har «savnet disse folkene så mye». «Lojale jenter holder seg hjemme, men det er så fine å besøke familie», legger hun til. Hun deler også en video av seg og ektemannen, Sam Asghari (29), på en båt og skriver at det er parets første ferie på et år. Hun bruker sin iranske manns egentlig fornavn, Hesam. «Jeg er så velsignet, og jeg skal spille hjerterdronning nå», skriver Britney. Når Britney nevner søsterens «sett», mener hun TV-innspillingen av «Zoey 102»-filmen til Paramount+. Filmen er oppfølgeren til «Zoey 101», TV-serien som gikk fra 2005 til 2008, og der Jamie Lynn Spilte/spiller hovedrollen. Britneys mor og søster har ikke uttalt seg om gjenforeningene med Britney. Mange hjertesukk Popveteranen kommuniserer kun med offentligheten gjennom sosiale medier. Hun har ikke vist seg i offisiell sammenheng siden 2019. Etter at Britney sommeren 2021 vitnet i retten om det omstridte og nå oppløste vergemålet, har hun gjentatte ganger hudflettet familien sin på Instagram. Da Britney giftet seg i fjor, var hverken foreldrene, søsteren eller broren i bryllupet. «Det finnes ikke noe verre enn når dine aller nærmeste, som aldri stilte opp for deg, publiserer ting om situasjonen din, uansett hva den måtte være, og gir sin støtte ... Det finnes ingenting verre enn det», raste Britney på Instagram – før Jamie Lynn ga ut sin biografi «Things I Should Have Said» for to år siden. Jamie Lynn på sin side har i TV-intervju uttalt at «kjærligheten fortsatt er der». – Jeg elsker min søster, sa hun på frokost-TV i USA på nyåret i fjor. Det vakte oppsikt da Britney i desember i fjor publiserte en kjærlighetserklæring til Jamie Lynn. De to søstrene følger imidlertid ikke hverandres Instagram-kontoer.

Summary: Britney skal ha besøkt Jamie Lynn på settet til «Zoey 102»-filmen hos Paramount+ i forrige uke.

Summary: Dette skjer etter at Britney nylig møtte moren, Lynne Spears (68), etter mange års isfront.

Summary: Britneys gjenforeninger med deler av familien markerer en forsoning etter en langvarig konflikt og det avsluttede vergemålet i 2021.

Summary: Popstjernen kommuniserer hovedsakelig med offentligheten gjennom sosiale medier og har ikke vært sett i offisiell sammenheng siden 2019.


Så mycket sämre blir Volvo EX30 på vintern

Första gången vi körde Volvo EX30 bländades vi av dess komfort och fina körkänsla. Denna andra gång är förhållandena tuffare. Svensk vinter gör att räckvidden krymper och när pekskärmen slutar fungera kan vi inte vara annat än kritiska. Temperaturen är några minusgrader, men trots det svettas jag efter att hoppat i och ur nya Volvo EX30. Det är inte bilens fel, utan appen till OKQ8:s nya elbilsladdare i Falun. Den större EX90 har stöd för ”plug & charge”-funktion, alltså som hos Tesla räcker det med att endast koppla i sladden så sköter bilen resten, något som EX30 saknar. Efter tio minuter ger jag upp, betalar med kort – bra! – men jag blir utan kvitto – dåligt. Fronten är täckt av snö och slask. Det tog inte länge innan sensorer och kameror sattes igen längs väg 70 norrut. Designen är ny, men strålkastarnas form är typiska, samt det diagonala sträcket som funnits med sedan 20-talets Volvo ÖV4. Detta är inte första gången vi kör EX30, men första gången i vinterväglag, och vi får direkt många nya insikter. Pekskärmen lägger av Förbrukningen blir aningen högre, även i modesta farter och temperatur. På vår resa upp till Älvdalen, klassiskt kallhål för biltestare, drar bilen 2,04 kilowattimmar per mil. Vägarna är slaskiga och delvis oplogade, snitthastigheten är inte mer än 65 kilometer i timmen efter 36 körda mil. Kvicksilvret pendlar mellan +3°C och -3°C. I Älvdalen, tidigt i ottan morgonen efter, har temperaturen sjunkit till -12°C. Vi vill testa elbilsegenskaperna i kyla, men plötsligt fungerar inte peksmärmen. Den blinkar i olika färger, men visar ingen grafik. Det är förargligt för absolut all information finns där. Förgäves startar vi om bilen, hoppar i och ur, men det hjälper inte. Turen sker i blindo, utan att veta vad bilen drar, men framför allt utan hastighetsmätare eller möjlighet till att ställa in klimatanläggningen. För att se elräckvidden måste vi stanna i väggrenen för att se batteriprocenten på bilens app till mobilen. Leveranserna av Volvo EX30 försenades på grund av mjukvaruproblem. Bevisligen kvarstår de. Är bilen verkligen färdigutvecklad, Volvo? Efter 1,5 timme hoppar skärmen igång. När väl mjukvaran fungerar är den bland de bästa. Bilen kan uppdateras via internet, och detta bör de åtgärda illa kvickt. Förbrukningen denna gång landar på 2,36 kilowattimmar per mil, helt okej i denna kyla, men knappast imponerande. Volvo EX30 är en kort bil, vi måste hela vägen tillbaka till Volvo 66 som lanserades 1975 för hitta en mindre Volvo. Det gör den också lätt i steget, även om hjulbasen så klart här är förhållandevis lång. Bilen vi kör en är en Single Motor Extended vilket betyder 272 hästkrafter, massor av styrka! Sladdbenägen I och med Volvos övergång till elbilar har man gått tillbaka till bakhjulsdrift, och något vi inte märkte första gången vi testade bilen på torr asfalt, är att den är sladdbenägen. Med det sagt jobbar antisladdsystemet bra, men den kan inte utföra stordåd. På halt underlag kan tre saker ske vid gaspådrag. Antingen bryter antisladdsystemet in vilket gör att bilen motorstyrka stryps. Eller så bryter antisladdsystemet in, vilket gör att bilen understyr. Alltså känslan är att bilen kasar mer framåt, än vad du svänger med ratten. Eller så bryter inte antisladdsystemet in direkt och bilen sladdar till för en kort sekund, för att sedan avbrytas av antisladdsystemet. Det senare kan kännas obehagligt, och har inte existerat i en Volvo sedan 90-talet. Samtidigt också typiskt för en bakhjulsdriven bil. Känslig förarövervakning I och med årsmodell 2024 är förarövervakning EU-lag, och i EX30 är den väldigt känslig. Eftersom pekskärmen (och därmed också hastighetsmätaren) sitter i mitten sneglar man ofta ditåt, men blir snabbt tillrättavisad. Den är väl känslig, och oftast slår man som förare av den. Samma gäller pipet som sker när man överskrider hastighetsgränsen. Det är rätt tanke på pappret, men fel i praktiken – också det EU-lag i alla bilar från i år. Under vår resa Stockholm-Älvdalen tur och retur, varnar den ett tiotal gånger för kollisionsrisk, trots att någon sådan inte existerar. Det kommer från ingenstans och skrämmer livet ur föraren. Ratten blir ibland stum som ett spett för en sekund och det piper till i bilen. Samma beteende skedde veckan innan när vi testade Smart #3, en bil som delar plattform med Volvo EX30. Kommer knappt 30 mil Vi passar samtidigt på att testa räckviddstesta bilen på väg hem. Vi lämnar Älvdalen med fulladdat batteri och kommer ner till Enköping, en resa på 27,7 mil, men inte mer. Då återstår 1,6 mil kvar i batteriet, snitthastighet var 77 kilometer i timmen. Temperatur kring nollan. Det är lätt att nu andra gången vi kör EX30 fokusera på nya upptäckter, som ter sig negativa. Till det positiva hör fortfarande att Volvo använt utrymmena väl, bilen är rolig att köra, komforten är hög för klassen och dragvikten på mellan 1 000-1 600 kilo imponerar. Pekskärmen är faktiskt en av de bättre på marknaden med teknik från Google, så länge den inte låser sig alltså. Interiörens få knappar hittar man på ratten, och de fungerar tyvärr riktigt dåligt. Det lovade man att förbättra via mjukvara innan lansering, men det har bevisligen inte skett. Bilen har senaste mjukvara, men knapparna reagerar trots det inte alltid på kommando. En billigare version för 429 000 kronor finns. Den har samma starka elmotor bak, men ett järnfosfat-batteri som ger sämre räckvidd, och av erfarenhet även sämre vinteregenskaper, samt en enklare elektrisk värmare av kupén. Snabbt upp i pris Priset för vår testbil i sitt enklaste utförande landar på 489 000 kronor, då med större batteri och värmepump, och det vill man ha. Klickar man i högsta Ultra-utförande, som ger panoramataket, 360-kamera och två-zons klimatanläggning är man snabbt uppe i 567 000 kronor. Dragkrok kostar ytterligare 16 900 kronor. Plötsligt är man uppe i Volkswagen ID.4– och Tesla Model Y-priser. Två storsäljare i Sverige som är betydligt rymligare. BETYG: ++ Kommentar: Första gången vi bekantade oss med bilen var på torr asfalt i södra Europa, och bilen fick fyra starka plus (++++). Vi charmades av stilen, utrymmena trots sin ringa storlek och komforten. Nu testar vi bilen i svensk vinter. Elbilars räckvidd är alltid kortare än uppgivet, men för EX30 skiljer det nästan 20 mil. I lastutrymmet under huven lyckas vi inte få ner laddsladden, utrymmet är för litet. Mest besviken blir vi på pekskärmen som slutar fungera i 1,5 timme. Då kör man utan någon som helst information. Mjukvaran tycks inte vara färdigutvecklad. Denna gång får EX30 nöja sig med godkänt, alltså ++. Fakta: Volvo EX30 Single Motor Extended Range Pris: 489 900 kronor. Årlig skatt: 360 kronor. Motor: El 272 hk. Vridmoment 343 Nm. Bakhjulsdrift. Batteri: 64,0 kilowattimmar. Räckvidd: 47,5 mil. Snabbladdning 153 kilowatt, hemma i laddboxen 11 kilowatt (22 som tillval). Elförbrukning (WLTP): Blandad körning 1,71 kilowattimmar/mil.  Acceleration 0-100 km/tim: 5,3 sekunder. Toppfart: 180 kilometer i timmen. Längd/bredd/höjd: 423/183/155 cm, tjänstevikt 1 862 kg, släpvagn 1400 kg. App: Ja, ingen Apple CarPlay för närvarande.

Summary: Vårt vintertest av Volvo EX30 har avslöjat några betydande problem, inklusive en minskad räckvidd på nästan 20 mil i kallt väder och en pekskärm som slutade fungera under 1,5 timmar.

Summary: Trots en stark elmotor och bra utnyttjande av utrymmena är frågan om bilen verkligen är kvitt mjukvaruproblem och otillförlitlig förarövervakning.

Summary: Med ett startpris på 489 000 kronor och mer för tillägg, jämförs EX30 med mer rymliga konkurrenter som Volkswagen ID.4 och Tesla Model Y i pris.


Hannah ble tatt for fusk – utestengelsen kan være ugyldig

Hannah Tomlinson (26) ble utestengt fra Universitetet i Oslo fordi skolen mente at hun siterte feil på eksamen. Nå kan utestengelsen vise seg å være ugyldig. Årsaken er at lederen for Felles klagenemnd, Marianne Klausen, var ulovlig oppnevnt av Kunnskapsdepartementet. Tirsdag forrige uke ble hun fjernet. – Jeg ble så sint da jeg leste at hun var ulovlig oppnevnt. De gjør altså selv feil, men aksepterer ikke andres feil, sier student Hannah Tomlinson. Felles klagenemnd behandler klager fra studenter som mener seg urettmessig straffet for fusk av skolene de studerer ved. Avgjørelsene som er blitt fattet i den perioden Klausen satt ulovlig, er ugyldige. Det mener flere jusprofessorer VG har snakket med. En av dem som er rammet av dette, er Hannah. I november skal saken hennes behandles i Oslo tingrett. Med bistand fra advokat, har hun saksøkt Staten ved Kunnskapsdepartementet for å få utestengelsen fra Universitetet i Oslo (UiO) kjent ugyldig. 26-åringen er internasjonal student fra Australia, men har bodd i Norge siden 2018. – Jeg kom hit fordi jeg var interessert i landet, og så har jeg blitt her. Faglærer sa det var bra Våren 2022 gikk Tomlinson en bachelor i språk ved Universitetet i Oslo, og skulle ha eksamen i ex.phil. Hun har diagnosene autisme, ADHD og konsentrasjonsvansker, og hadde derfor tilrettelagt eksamen. Før hun leverte oppgaven, gikk faglæreren gjennom den sammen med henne. Hun bekreftet at innholdet var tilfredsstillende og kildehenvisningene var gode, skriver Tomlinsons advokat i stevningen til Oslo tingrett. «Faglærer markerer under kildelisten på siste side i oppgaven «looks good».» Hun har heller ingen andre bemerkninger, skriver advokaten. Tomlinson var selv fornøyd med besvarelsen hun leverte, og trodde det hadde gått bra. – Jeg tenkte at dette kan jeg, sier hun. Men noen uker etter eksamen, fikk hun et brev fra skolen: Hun var mistenkt for fusk. Henviste til kildene – Jeg ble veldig forvirret, og begynte å gråte, forteller 26-åringen. – Jeg skjønte ikke hva de mente. UiO hevdet at Tomlinson hadde plagiert. Et tekstlikhetsprogram hadde funnet likhet mellom teksten hennes og ulike kilder. Dette ble avgjørende for beslutningen om å utestenge 26-åringen. Studenten hadde i løpende tekst henvist til pensum. Men vedtaket fra Felles klagenemnd viser at det ikke var nok: «(...) ordrett avskrift var ikke uthevd eller markert som sitat.» Det mener Tomlinson og advokaten hennes er feil. Når fagstoff var hentet fra en kilde, formulerte Tomlinson egne setninger, altså indirekte sitater. De mener at hun var nøye med å henvise til kilde og sidetall fortløpende i besvarelsen. Ingen nåde Advokaten skriver: «Tomlinson hadde før besvarelse av oppgaven satt seg godt inn i regelverket for fusk. Derfor var hun nøye med å henvise til kilden.» Likevel ble studenten utestengt. – Jeg opplever ikke at noen hørte på min forklaring, sier hun. Men i Felles klagenemnd var det én som trodde på henne. Hun ble nedstemt. «Flertallet har merket seg anførselen om at klageren nylig ble diagnostisert med ADHD og at hun har konsentrasjonsproblemer, men finner ikke at det får betydning for vurderingen av klagerens subjektive skyld.» Det skriver flertallet i nemnda i vedtaket som opprettholder utestengelsen av Tomlinson. Seks mot én i nemnda mente at manglende sitatmarkering i teksten var gjennomgående, og ikke kunne unnskyldes som slurv eller konsentrasjonsvanskeligheter. De utelukket at Tomlinson kunne ha handlet uaktsomt, og fastslo at man ikke trenger å ha som hensikt å fuske. Ble trodd av ett medlem Mindretallet, nemndmedlem Liv Sandvik, tok dissens i saken. Hun er høyskolelektor, og nemndas eneste medlem som er akademisk ansatt. Sandvik sier at det ikke på noe sted i teksten er tvil hvem som er kilden. «I kildebruken har kandidaten både nevnt forfatters navn i tekst og henvist til kilden som er brukt, noe som dekker mer enn krav til henvisning. (...) Ved bruk av indirekte sitat er det ikke obligatorisk med sitattegn.» VG har spurt Sandvik om hun vil begrunne dissensen hun tok, men det ønsker hun ikke:  – Jeg har uttalt meg gjennom begrunnelsen og ønsker ikke å utdype denne, spesielt ettersom den skal opp i tingretten og vil få en uavhengig behandling der skriver Sandvik i en e-post. – Det var fint at i hvert fall én person trodde på meg, sier Tomlinson. For Tomlinson var det ekstra vanskelig å bli anklaget for fusk, når hun i verste fall hadde gjort en feil. Hun skammer seg over å være ansett som en fusker. – Fusk er en villet handling. Feil er menneskelig. Tomlinson har fått massiv støtte fra venner og nettverket i Norge. Men familien i Australia vet fortsatt ingenting om fuskesaken. Orker ikke fortelle familien  – Jeg orker ikke å fortelle det til dem. Hun gruer seg til rettssaken, som starter om noen uker, men var aldri i tvil om at hun ville ta saken til retten. – Det handler om urettferdighet. Selv om 26-åringen har valgt å ta kampen, har hun lite tillit til systemet. – Jeg er overrasket over at det er sånn i Norge, sier Tomlinson, som også har en universitetsutdanning fra Australia. Hun forteller at der er det slik at hvis man bare har små feil med kildebruk, er det verste som kan skje at man stryker på eksamen. – Det er bare i veldig alvorlige saker at man blir utestengt, sier hun. Etter at hun ble utestengt fra høyere utdanning i Norge, har Hannah begynt på en fagutdanning i IT. – Kommer du til å oppta universitetsstudiene? – Nei. – Hvorfor ikke? – Jeg vil ikke ta ex.phil.-eksamen igjen. – På grunn av denne saken? – Ja. Jeg blir redd når jeg tenker på ex.phil. og å ha eksamen.

Summary: Hannah Tomlinson (26), internasjonal student fra Australia, ble utestengt fra Universitetet i Oslo fordi institusjonen mente hun siterte feil under en eksamen.

Summary: Saken ble behandlet Felles klagenemnd, en instans som behandler klager fra studenter som mener seg urettmessig anklaget for fusk. Leder av nemnda, Marianne Klausen, ble sist uke fjernet fra vervet fordi hun har vært ulovlig oppnevnt av Kunnskapsdepartementet.

Summary: Dette kan gjøre avgjørelser Klausen har vært med på i perioden hun satt ulovlig, inkludert utestengningen av Tomlinson, ugyldige, ifølge flere jusprofessorer. Tomlinson har saksøkt Staten ved Kunnskapsdepartementet, og saken hennes skal behandles i Oslo tingrett i november.