Listhaug vitne til voldshendelse på skole – rektor ble spyttet på

Under et skolebesøk på Lyngdal ungdomsskole mandag, ble Frp-leder Sylvi Listhaug vitne til det hun kom for å diskutere: Vold og trusler i skolen. En elev i 10-klasse ble mandag angrepet av gutter som oppsøkte eleven i skoletiden. Lyngdal avis omtalte voldshendelsen først. – Det er en volds- og trusselepidemi i norsk skole. Det må undervisningsministeren og de andre partiene ta innover seg, sier en rystet Listhaug på telefon til VG. Da hun ankom skoleplassen, så Listhaug noen ungdommer ryke sammen i det hun oppfattet som slåsskamp. – Vi så en lærer som sprang av gårde da vi gikk inn til møtet. Det gikk litt tid, men underveis i møtet om det en lærer springende inn og måtte ha med seg rektor, forteller Listhaug. Rektor Terje Arvid Litland skal da ha forlatt møtet. – Da han kom tilbake etter en stund, fortalte han at det hadde kommet elever fra en annen skole som skulle ha fatt i en elev. De hadde spyttet rektor i ansiktet, sier Listhaug. – Det var en veldig ekkel situasjon, noe han også ga uttrykk for. Han var preget av at det var en særdeles ubehagelig opplevelse. Politiet bekrefter hendelsen Operasjonsleder Tom Einar Gausdal i Agder politidistrikt bekrefter overfor VG at det har vært en voldshendelse på skolen mandag. Politiet ble varslet klokken 14 mandag ettermiddag og rykket da ut. Ifølge operasjonsleder Gausdal er det ikke meldt om personskade. – Alle involverte er over den kriminelle lavalderen. Vi har snakket med fornærmede og gutten som oppsøkte ham. Rektor: – Tidsbruken veldig synlig Ifølge rektor Terje Arvid Litland (65) dreier det seg om tre gutter som skal ha oppsøkt en avgangselev. Bare fornærmede er elev på Lyngdal ungdomsskole. – Jeg har snakket med fornærmede og to av guttene som oppsøkte ham. Den tredje hadde forsvunnet innen jeg kom til. Hendelsen skjedde i skolegården, sier Litland i et telefonintervju med VG mandag ettermiddag. Han beskriver det som «surrealistisk» at eleven ble utsatt for vold og trusler samtidig som Listhaug og lokale Frp-ledere var på besøk.  Selv ble rektoren truffet av en «spyttdusj» på overkroppen da han gikk etter to av guttene som gikk gjennom skolebygget for å unnslippe. – Det var nesten så det var arrangert. Det ble veldig synlig hvor mye tid av ledelsen, kontaktlærer og andre ansatte slike hendelser tar. Myndighetene må virkelig se på hva det tar av tid og krefter for en skoleledelse for å kunne være en støttespiller for ansatte og elever, sier Litland. Skolen vurderer å anmelde hendelsen. Redd liv vil gå tapt Sylvi Listhaug mener hendelsen illustrerer utfordringene i den norske skolen.  – Jeg har besøkt flere skoler i det siste som melder det samme: En økende tendens med vold og trusler, sier Listhaug.  – Frp mener vi må ta vold og trusler i skolen på langt større alvor enn det resten av det politiske Norge gjør. Vi må sørge for at lærere får flere virkemidler før liv går tapt. Slik situasjonen er i dag rammes både lærere og medelever, mener Listhaug.  – Regjeringen har kommet med et forslag til endring som skal gi lærere mulighet til å forsvare seg og medelever, men det holder ikke. Endringen skal ikke innføres før om et år. Situasjonen er alvorlig, det trengs å ta grep nå, sier partilederen. Skrint med etterfølgere Tilbake i Lyngdal er rektor Terje Arvid Litland mindre opptatt av makt enn midler. Han går av med pensjon til sommeren og er bekymret for både etterfølgerne og elevene: – Det er bare én søker til stillingen, sier han. – Å være rektor i nær 30 år har vært en fantastisk reise, men det er få som er interessert nå. Du sliter deg ut, du bli spist opp. Jeg håper de som skal fortsette får krefter og mot til å stå i denne jobben. Mer makt er ikke løsningen, mener Litland. Han etterlyser midler til relasjonsbygging og alternative skoletilbud. Rektorveteranen ønsker styrking av skoleledelsen og ressurser for å kunne tilpasse skolehverdagen til elever som ikke takler en teoritung og stillesittende hverdag.  – Hvis du skal få barn til på lykkes, må de kjenne på mestring. Ikke at vi dreper den. Gjør vi det, blir elevene akkurat slik vi ikke vil ha dem: Kaster papirfly, går ut av timen, blir såkalte «vandrere». Avviser Listhaugs kritikk Statssekretær Sindre Lysø uttaler seg i en e-post på vegne av utdanningsminister Tonje Brenna mandag kveld.  – Sylvi Listhaug har selv sittet i regjering, uten å gi noe svar til alle de lærerne som har lurt på hvor grensene skal gå for når man kan gripe inn fysisk når en situasjon oppstår. Denne regjeringen tar tak i problemstillingen og foreslår for første gang regler for dette, skriver Lysø til VG. Dagens opplæringslov inneholder ingen regler om når en ansatt kan gripe inn fysisk, selv om det oppstår situasjoner der ansatte i skolen bruker fysisk makt, påpeker han.  – Det har skapt en usikkerhet og det har kommet flere oppfordringer om å regulere dette. Vi foreslår å lovfeste at ansatte i skolen kan gripe inn fysisk mot elever for å avverge skade på personer eller vesentlig skade på eiendom. Forslaget stiller også tydelige krav til at skolen må jobbe forebyggende for å unngå at slike situasjoner oppstår, skriver statssekretær Lysø videre. Han sier regjeringen vil innføre reglene for å gjøre lærerne tryggere på hvordan de kan håndtere situasjoner med utagerende og voldelige elever.  – Tydeligere regler vil ikke alene løse problemene med utagerende oppførsel i skolen, men de vil styrke rettssikkerheten, noe som er et viktig skritt på veien.

Summary: Frp-leder Sylvi Listhaug ble vitne til en voldshendelse under et skolebesøk på Lyngdal ungdomsskole mandag.

Summary: En elev ble angrepet av gutter fra en annen skole i skoletiden.

Summary: Listhaug mener det er en volds- og trusselepidemi i norsk skole og at myndighetene må ta dette mer alvorlig.

Summary: Politiet bekrefter hendelsen. Ingen personskader er meldt.

Summary: Rektor Terje Arvid Litland påpeker hvor mye tid og krefter slike hendelser tar fra skoleansatte. Han etterlyser ressurser for å håndtere utfordringer.


Storkontroll av influencere: Leter etter skjult reklame

De neste ukene skal bransjen i hele Europa kontrolleres. Forbrukertilsynet skal undersøke om norske influencere bryter loven.  Kjendiser og influencere er pålagt å tydelig vise hva som er reklame – slik at følgerne kan skille det fra «vanlige» poster på blant annet Insta, Snap og TikTok. Oppmerksomheten rettes nå mot bransjen for å beskytte forbrukere mot skjult reklame. Over hele Europa skal influencere undersøkes. Det meldte EU-kommisjonen tidligere i høst. Influencere kan tjene mye på å reklamere for produkter på sosiale medier. Det er anslått at markedet er verdt 20 milliarder euro, eller rundt 230 milliarder kroner. Tidligere innlegg  – Vi er en del av en større aksjon de neste ukene, sier Nina Elise Dietzel. Hun er underdirektør i tilsynsavdelingen til Forbrukertilsynet. – Noen av tilfellene vi ser kan være ganske opplagte, sier Dietzel og kommer med et eksempel: – Det kan være at en influencer promoterer en jakke i et innlegg som tydelig er merket men så kommer det et nytt innlegg med samme jakken uken etterpå som ikke er merket. Da har vi tydelige bevis på at det er kommersielle bindinger. Forbrukertilsynet i Norge skal melde inn funn til EU – det samme gjør forbrukerorgan i våre naboland. Deling av rabattkoder og linking til nettbutikker skal også undersøkes.  Forbudt med skjult reklame  «Forbrukerne skal oppfatte at et innlegg inneholder markedsføring med en gang de ser innlegget» skriver tilsynet på sine nettsider.  Videre skriver de: « ... i sosiale medier er markedsføring som regel vanskeligere å oppdage fordi markedsføringen blandes med annet personlig innhold». Hovedbudskapet i loven er at: Skjult reklame er forbudt. Loven krever også at det skal være tydelig hvem influenceren reklamerer for. – Vi har i tidligere aksjoner registrert at det er dårlig merking i bransjen. Innlegget er gjerne merket, men merkingen er ikke tydelig nok, sier Dietzel. Annonsørene har ansvar Influencere har opplysningsplikt overfor Forbrukertilsynet når de kontrollerer om hva slags samarbeid som ligger til grunn med annonsører.  Dietzel forteller at det er en utfordrende bransje på grunn av store mengder reklameinnlegg, og at det stadig dukker opp nye aktører.  Fortsatt har annonsørene ansvar for å kontrollere det som blir lagt ut når de samarbeider med influencere. – De må sørge for å lære opp influencerne de bruker og kontrollere at innleggene blir tydelig merket som annonse eller reklame. Et vedtak fra Markedsrådet har stadfestet at bedrifter som bruker influencere til å reklamere har hovedansvaret for at reglene blir fulgt.

Summary: Forbrukertilsynet skal undersøke norske influencere i en større europeisk aksjon. De vil også gå tilbake i tid.

Summary: Skjult reklame er forbudt, og influencere skal tydelig merke reklameinnlegg på sosiale medier.

Summary: Markedet for influencer-markedsføring er anslått til å ha en verdi på 20 milliarder euro.

Summary: Annonsører har hovedansvaret for at reglene blir fulgt.


United-kjennere tror ten Hag får sparken: – I ordentlig trøbbel

Manchester United-supportere har mistet troen på Erik ten Hag (54). Torsdagens overtidstap for Chelsea gjør at Manchester United er 11 poeng bak 4.-plassen i Premier League, som gir Champions League-spill neste sesong. – Det har de siste månedene vært lett å argumentere for at ten Hag både er feil mann og at han må få fortsette, men med det emosjonelle tapet torsdag friskt i minnet, føltes det for meg personlig som om noe døde med ten Hag. Selv om alle, ikke minst spillerne, må ta sin del av skylda for dette. Det sier Dag Langerød, ansvarlig redaktør for United.no. Ten Hag tok over jobben som United-manager for snart to år siden og har kontrakt til sommeren 2025. Etter en 3. plass i fjor, er laget nå nummer seks i England.  Langerød ser samtidig ikke for seg en bedre eller mer stabil fremtid med kandidatene som er nevnt som mulige arvtagere for ten Hag, som Graham Potter og Gareth Southgate. Jon Martin Henriksen, blant annet programleder for VGTV og United-podkasten «Uno», tror at ten Hag er inne i sine siste måneder i klubben. Eivind B. Holth er medprogramleder for «Uno» og har jobbet for Uniteds norske supporterklubb siden 2017. Han har mistet tilliten til lagets manager etter tapet for Chelsea.  Ten Hag uttalte på sin side nylig at han ikke lar seg påvirke av spekulasjonene rundt fremtiden. Uniteds neste kamp er søndag klokken 16.30 hjemme mot serieleder Liverpool. 22 poeng skiller lagene på tabellen med åtte runder igjen.

Summary: Manchester United-supportere tror Erik ten Hag kan være ferdig i klubben etter sesongen

Summary: Laget ligger 11 poeng bak 4.-plassen i Premier League etter torsdagens tap mot Chelsea


Regjeringen skal få togene i rute. Det betyr at andre prosjekter blir satt på vent.

Kommer den nye veien der du bor? Blir det ny togstasjon? Kommer den etterlengtede broen? Før påske kommer svaret. Her letter samferdselsministeren litt på sløret. Snart skal regjeringen legge frem ny Nasjonal transportplan (NTP). Da får vi vite hvor mye penger som skal øremerkes samferdsel og transport de neste 12 årene.  Ifølge samferdselsminister Jon-Ivar Nygård (Ap) vil den nye planen inneholde en historisk satsing på vedlikehold av eksisterende jernbane. Nå skal det komme mer penger til drift, vedlikehold og fornyelse: Mener vedlikehold må prioriteres over nye prosjekter Jernbanen har vært preget av store mengder feil og forsinkelser de siste årene. Mye av jernbanenettet går gjennom Oslo. Oppstår det forsinkelser rundt hovedstaden, sprer det seg ofte til hele landet. Ifølge Nygård er målrettet vedlikehold og fornyelse en viktig del av løsningen på problemet. Derfor skal det gjøres omfattende utbedringer som fjerner flaskehalser i og rundt Oslo-området. – Å løse disse utfordringene er viktigere enn å bygge nye investeringsprosjekter. Vedlikehold er det beste tiltaket vi kan gjøre for å få togtilbudet til å fungere for folk, sier han. Dermed kommer penger til vedlikehold av jernbane til å øke kraftig i statsbudsjettet de neste årene.  Bane Nor har regnet på hva denne prioriteringen kan ha å si for togtrafikken. Kan redusere forsinkelser med 30 prosent Anslaget er opp mot 30 prosent færre innstillinger og forsinkelser, dersom utbedringene blir noe av. Konsernsjef Thor Gjermund Eriksen lister opp oppgraderingene: Eriksen mener at denne pengebruken er riktig og dessuten god klimapolitikk. – Vi må ta bedre vare på infrastrukturen vi allerede har. Nettopp vedlikehold og utbedringer vil ha den største og raskeste effekten på jernbanenettet, sier Eriksen. Men alt dette betyr at oppstart av nye prosjekter vil bli lavere prioritert fra politikerne. Enkelte store prosjekter vil bli lagt på is En rekke helt nye jernbaneprosjekter står også på listen over ting som trenger store penger de kommende årene. Men når mer penger brukes til vedlikehold, blir det mindre igjen til utbygging av nye prosjekter. Samferdselsministeren lover at det vil komme investeringer i ny infrastruktur. Men:  – Velger vi å ta med alle de nye gigaprosjektene som ligger i den forrige NTP-en, blir det ikke nok penger til drift og vedlikehold rundt omkring i hele landet. Vi må ta noen valg om hvilke prosjekter som skal være med videre, og hvilke som eventuelt skal utsettes. Han vil ikke fortelle hvilke prosjekter som blir lagt på is.  Det blir offentliggjort når regjeringen legger frem den nye transportplanen før påske.

Summary: Regjeringen kommer snart med ny Nasjonale transportplan (NTP).

Summary: Mest penger skal brukes på drift, vedlikehold og fornying av jernbanen.

Summary: Noen store prosjekter blir satt på pause.


Solbakken om krass Ødegaard-kritikk: – Folk mister det

LONDON (VG) Martin Ødegaard (24) hadde en sterk start på sesongen og Arsenal-kapteinen har blitt rost i skyene i lang tid. Men den siste uken har tonen endret seg. Foran lørdagens kamp mot tabelljumbo Sheffield United fnyser landslagssjef Ståle Solbakken av Ødegaard-vurderingene. – Folk mister det, men dette er 2023, sier han til VG og fortsetter: – Dette hører med det å være fotballspiller. Både Erling og Martin har lagt lista på «Sotomayor»-nivået. Av og til river du. De første to månedene av sesongen har vært som en dans på roser for Ødegaard.  I september ble han dessuten nominert til Ballon d'Or.   Tallene fra statistikktjenesten sofascore.com viser at Ødegaard enn så lenge ligger litt under snittet sist sesong på en rekke punkter. Og den siste uken har tonen i britiske medier snudd. Etter landslagspausen har Arsenal møtt både Chelsea og Sevilla i henholdsvis Premier League og Champions League. Etter London-derbyet mot Chelsea kom de første reaksjonene: Tidligere Chelsea-spiller Tony Cascarino mente han «aldri har sett Ødegaard spille så dårlig». Ordlyden i avisen London Evening Standards spillerbørs var den samme. Kommentator i Daily Express, Lewis Winter, mener Ødegaard og hans «svake start på sesongen» er «et økende problem» for manager Mikel Arteta. Etter seieren mot Sevilla i midtuken fortsatte kritikken.  Det som trolig smerter mest er ordene fra den tidligere Arsenal-spilleren Emmanuel Petit. Han vet litt om hva det vil si å styre londonernes midtbane og vant både Premier League og FA-cupen med klubben. Franskmannen sa følgende til TalkSport:  – Ødegaard har sett slapp ut på banen og uten kreativitet i det siste. Han ser også sliten ut fysisk, sa Petit og fortsatte: – At vi spiller toppkamper hver tredje dag har sannsynligvis en påvirkning og det faktum at det ikke er noen særlig rotasjon i førsteelleveren til Arteta kan også være et problem. I den ukentlige Arsenal-podkasten «Handbrake off», sier den tidligere The Gunners-spilleren Adrian Clarke, at trioen Bukayo Saka, Ben White og Ødegaard, som alle utgjør lagets høyreside, ikke har vært god denne sesongen. – Jeg synes ikke det er noe alvorlig galt. Ødegaard har scoret noen mål, noen virkelig bra mål også. Men det kan skje at han blir utelatt fra laget mot Sheffield United for å lade batteriene til neste kamp, sier Clarke. Ifølge nettstedet TBR er det i så fall første gang nordmannen blir vraket til en kamp på to år.  Da Mikel Arteta stilte til den siste pressekonferansen før helgens kamp, ble han spurt om hvorfor han har tatt Ødegaard av banen før full tid de siste kampene. Han mente det kunne handle om prestasjon. – Det kan også ha vært av taktiske årsaker, hvordan kampen skifter karakter der andre spillere kan passe bedre. Av og til handler det om å få inn friske bein, for vi har spilt mange kamper og vi har trengt mye energi i sluttminuttene, sier han. Landslagssjef Solbakken mener kritikerne blir for korttenkt og viser til flere kamper der Ødegaard har spilt veldig bra denne sesongen. – Nå forventer alle at han skal være den beste i hver eneste kamp. Og så er han kaptein. Da får du de ekstra greiene med på kjøpet. Men jeg synes han har vært blant Arsenals beste og mest stabile spillere. – De ligger på delt andreplass på tabellen, har vunnet to av tre kamper i Europa. Han er kanskje den som har spilt flest kamper fra start også, påpeker Solbakken. PS: Arsenals kamp mot Sheffield United starter klokken 16:00 lørdag. Den kan ses på V Sport PL eller Viaplay.

Summary: Martin Ødegaard har hatt en sterk sesongstart og blitt hyllet som Arsenal-kaptein.

Summary: Den siste uken har tonen dog endret seg, og britiske medier kritiserer Ødegaards prestasjoner.

Summary: Landslagssjef Ståle Solbakken mener kritikerne er for korttenkte og tar Ødegaard i forsvar.

Summary: Arsenal møter tabelljumbo Sheffield United lørdag klokken 16:00.


Shippingaksje på rekordnivå etter januar-byks: – Kraftig løft

Shippinganalytiker Jon Skåland forventer «sterkt resultat» fra Stolt-Nielsen, en av 2024s børsvinnere, i rapporteringen for fjerde kvartal. Kjemikalietankrederiet Stolt-Nielsen hang etter den brede shippingindeksen på Oslo Børs i fjor, men i år har situasjonen snudd. Stolt-Nielsen-aksjen er i januar opp over 20 prosent til et nytt rekordnivå for selskapet. Det gjør at Stolt-Nielsen er aksjen som har steget mest på Hovedindeksen i år. Shippinganalytiker Jon Skåland i SEB forklarer den siste tidens aksjeutvikling slik:  – Fraktratene innen kjemikalietank avsluttet fjoråret og har startet 2024 på veldig bra nivåer, noe vi ikke følte var fullt ut reflektert i aksjekursen ved slutten av fjoråret. Nå ser vi at aksjen har fått seg et kraftig løft, og i større grad reflekterer de sterke fraktratene, utdyper han. – Samtidig har den seneste tids eskalering i Rødehavet hatt en positiv effekt på aksjen. I tillegg er det verdt å merke seg utviklingen i containermarkedet, hvor økte rater som følge av situasjonen i Rødehavet er forventet å bidra til økte marginer og inntjening innen Stolt-Nielsens tank-container-segment, tilføyer Skåland. Øyner liten flåtevekst – Hva vil være sentralt å følge med på fremover? – Fremover følger vi selvfølgelig utviklingen rundt Rødehavs-situasjonen tett, hvor videre re-ruting og lengre seilingsdistanser er forventet å stramme til tank- og kjemikalietankmarkedet ytterligere, svarer SEB-analytikeren. Samtidig mener SEB at utviklingen på den globale produksjonen og etterspørsel etter kjemikalier vil være viktig de neste årene. – Etterspørselen etter kjemikalier har historisk vært svært korrelert med global økonomisk vekst. På produksjon ser vi nå forsiktig vekst i de fleste markeder, men forventer at økt økonomisk aktivitet inn i 2024 og 2025 potensielt vil være en positiv bidragsyter for etterspørselen for frakt av kjemikalier, sier Skåland. Han fremhever samtidig en forventning «svært lav flåtevekst». Det betyr en større sjanse for et strammere forhold mellom tilbud og etterspørsel. – Vi estimerer årlig netto flåtevekst på 1,4 prosent i snitt neste tre år.  Forventer gode kontraktsfornyelser Stolt-Nielsen legger frem rapport for fjorårets tre siste måneder 1. februar.  – For fjerde kvartal forventer vi nok et sterkt resultat, drevet av den sterke utviklingen i fraktrater, sier Skåland. Samlet venter analytikerne at Stolt-Nielsen vil få et driftsresultat på 130 millioner dollar og inntekter på 697 millioner dollar i fjerde kvartal, ifølge Bloomberg-estimater. – Samtidig er vi nå inne i en periode hvor det fornyes mye av kontraktene til Stolt-Nielsen. Gitt den sterke utviklingen i fraktrater siste måneder forventer vi at selskapet vil fornye en stor del av kontraktene sine på gode nivåer disse to kvartalene, noe som vil være positivt for inntjeningen i 2024 og starten av 2025. Kjemikalietankrederiet har en markedsverdi på 22 milliarder kroner. Skåland i SEB mener aksjen fortsatt «handles på attraktive inntjeningsmultipler» og med en «høy rabatt til underliggende verdier». – På lengre sikt mener vi en separat børsnotering av kjemikalietank-delen vil krystallisere mer av disse verdiene og gi oppside til aksjen. Analytikerkorpset: Mer aksjeoppside Stolt-Nielsen driver i hovedsak med kjemikalietankskip, men har også virksomhet innen blant annet terminaler og containere. Alle analytikerne som følger Stolt-Nielsen-aksjen har en kjøpsanbefaling. Det gjennomsnittlige kursmålet er på 455 kroner.  DNB Markets er blant meglerhusene som nylig har oppdatert sine forventninger til selskapet, ifølge Infront TDN Direkt. DNB Markets fremhever et positivt syn i lys av kjemikalietankrater som er rundt 75 prosent høyere enn gjennomsnittet de siste ti årene og utsikter til en begrenset flåtevekst, ifølge Infront TDN Direkt.

Summary: Stolt-Nielsen, et kjemikalietankrederi, er så langt en av 2024s vinnere på Oslo Børs, med en aksjeoppgang på over 20 prosent.

Summary: Shippinganalytiker Jon Skåland i SEB forklarer den positive utviklingen med sterke fraktrater og uroen i Rødehavet.

Summary: Skåland forventer potensielt økt etterspørsel for frakt av kjemikalier på grunn av økt økonomisk aktivitet inn i 2024 og 2025.

Summary: Skåland estimerer også en «svært lav flåtevekst», noe som kan føre til et strammere forhold mellom tilbud og etterspørsel. Han forventer en årlig netto flåtevekst på 1,4 prosent i snitt de neste tre årene.

Summary: Stolt-Nielsen, med en markedsverdi på 22 milliarder kroner, vil legge fram kvartalsrapport 1. februar. Sterke fraktrater forventes å bidra til sterke resultater. Samtidig ventes det at kontrakter vil forlenges på gode nivåer.

Summary: Alle analytikerne som følger Stolt-Nielsen-aksjen har en kjøpsanbefaling, med et gjennomsnittlig kursmål på 455 kroner. Skåland i SEB mener aksjen fortsatt «handles på attraktive inntjeningsmultipler».


Klimaforskere roper varsku etter ny rekord: – En ny æra

Vi legger bak oss de varmeste tolv månedene noensinne registrert på jorden.  Klodens temperatur har nemlig oversteget førindustrielle nivåer med hele 1,3 grader, ifølge en fersk rapport fra organisasjonen Climate Central. Hva betyr egentlig det? Vi spør klimaforsker Hans Olav Hygen: – Dette er radikale endringer. Det er mye energi som skal til for å varme kloden i så stor grad. Rapportens funn slår fast at perioden november 2022 til oktober 2023 var de varmeste tolv påfølgende månedene noen gang registrert. – Dette er veldig, veldig varmt. Det har tatt av, sier Hygen. Samlet sett ligger 2023 an til å bli det varmeste året noensinne, understreker klimaforskeren: – Bare det i seg selv, bør være et varsku. Hygen er avdelingsleder for klimatjenester ved Meteorologisk institutt.  Han mener den ferske rapporten går rett inn i rekken av advarsler fra klimaforskere verden rundt: – Nå sier man: Her er det store endringer. Dette er det på tide å ta tak i. Og dette vil gi store konsekvenser på lang sikt. – Vi har sagt fra en stund, og vi kommer til å fortsette med det en stund til. Full effekt merkes trolig neste år Rapporten kartlegger klimaendringer i store deler av verden. Den viser blant annet følgende: – Vi ser at ekstremværet endrer seg i Norge også, spesielt hva gjelder kraftig nedbør, forklarer Hygen. VGs oversikt viser hvordan været i Norge endres i takt med klimaendringene. Sjekk din kommune her: – En ny æra Klimaforsker Zachary Labe ved Princeton-universitetet er heller ikke overrasket over studiens funn. – Vi har visst at dette kom til å skje i flere tiår. Gang på gang ser vi at dette stemmer overens med prognoser for global oppvarming fra våre klimamodeller, sier han. De samme klimamodellene viser at vi kan begrense mengden ekstremvær, men kun dersom vi reduserer utslipp av fossilt brensel, understreker Labe. Han er blant forskerne bak studien. – Tiden er nå. Også klimaforsker Karstein Haustein ved Leipzig universitet har deltatt i arbeidet. Han beskriver en ny normal: – Både 2023 og 2024 vil slå nye temperaturrekorder globalt. Dette er temperaturer som planeten kanskje ikke har opplevd på over 120.000 år. Vi har virkelig gått inn i en ny æra av globalt klima, sier han.

Summary: En ny klimarapport viser at jorden har blitt 1,3 grader varmere siden 1800-tallet.

Summary: November 2022 til oktober 2023 var de varmeste tolv påfølgende månedene noensinne, ifølge rapporten. 2023 og 2024 ligger an til å slå nye rekorder.

Summary: Klimaforskere sier at det er nødvendig å kutte utslipp av fossilt brensel.


Skogsbränder rasar på turistkust: ”Vet inte hur många som dött”

De chilenska skogarna brinner. En vägg av brandrök väller in över turisttäta stränder och myndigheterna vet inte hur många som dött. Nu har presidenten utlyst undantagstillstånd. Chiles räddningstjänst och myndigheter försöker stoppa skogsbränderna som nu härjar i landet. Värst drabbad är regionen Valparaíso och kuststaden Viña del mar som är populärt bland turister, rapporterar AFP. Flera hundra eller närmare tusen hus har slukats av lågorna människor evakueras från sina hem, rapporterar La Tercera. Mer än 43 000 hektar har redan brunnit, vilket kan jämföras med cirka 60 000 fotbollsplaner. Två bussterminaler har brunnit upp, en järnvägsbro har stängts av och likaså tunnelbanan i Valparaiso. Oklart hur många som dött Minst tio personer uppges ha dött, men dödssiffran är oklar och kan vara högre. – Vi har preliminära uppgifter om att det finns människor som har dött. Vi vet inte hur många, säger Valparaisos guvernör Rodrigo Mundaca. Inrikesminister Carolina Tohá säger också att man fått olika uppgifter om antalet döda och att det är en prioriterad fråga att reda ut under lördagen. Det uppgav hon för journalister efter att ha haft möte med den chilenska risk- och katastrofkommitén i landet, skriver La Tercera. – För närvarande har vi inga bekräftade siffror. Om jag ger en siffra så är det baserat på delrapporter som vi har fått, säger hon. Hon uppmanar boende att hålla koll på nyheterna och information från myndigheterna. Det är nästan 40 grader varmt i området och dessutom starka vindar som gör att bränderna sprider sig snabbt. – Vi ber hela befolkningen i det drabbade området att vara mycket uppmärksam på instruktionerna och att omedelbart lyda när evakueringslarm utlyses, säger Carolina Tohá. Presidenten: Mycket allvarlig situation Den senaste tidens höga temperaturer och värmebölja i delar av Sydamerika försvårar släckningsarbetet. Över 30 personer vårdas på sjukhus med brännskador. Chiles president Gabriel Boric har utlyst ett nationellt undantagstillstånd på grund av katastrofläget och för att kunna nyttja alla möjliga resurser i landet. ”Situationen med skogsbränderna, särskilt i den femte regionen, är mycket allvarlig och svårhanterad på grund av höga temperaturer och vind”, skriver  presidenten på X.

Summary: Stora skogsbränder härjar i Chile, särskilt i turistregionen Valparaíso och kuststaden Viña del mar, där hundratals hus har förstörts och människor tvingats evakueras.

Summary: Minst tio dödsfall rapporteras, men siffran kan vara högre. Myndigheterna arbetar aktivt för att få korrekta siffror.

Summary: Chiles president Gabriel Boric har utlyst nationellt undantagstillstånd på grund av katastrofen. Den aktuella värmeböljan i Sydamerika försvårar släckningsarbetet.


Opseth motiveres av seieren: – Lurte på om jeg var helt på bærtur

Verdenscupseieren i Willingen var svært etterlengtet for Silje Opseth (24). Svake resultater fikk hopperen til å tvile på seg selv. – Jeg lurte på om jeg var helt på bærtur, sier Opseth til VG. Da Opseth søndag vartet opp med et svev på hele 150 meter i Willingen, sikret hun sin første verdenscupseier denne sesongen. Etter seieren var hun lettet. Denne sesongen har hun nemlig gått i gang med et helt nytt prosjekt der hun har lagt om treningshverdagen etter egen menstruasjonssyklus. Ingen andre gjør dette på hopplandslaget. Resultatene innledningsvis har imidlertid ikke vært som ønsket. Før søndagen var en fjerdeplass fra Lillehammer hennes bestenotering. Til sammenligning tok hun fire verdenscupseirer forrige sesong. Se seiershoppet til Opseth: – Jeg har ikke fått de svarene jeg skulle ønske fra starten av. Da er det veldig godt å vite at jeg ikke er helt på bærtur. Jeg holder på med noe positivt. Det gir meg veldig mye motivasjon, sier hun etter søndagens bragd. Den kom dagen etter at Johann André Forfang sikret herrenes første seier denne sesongen. Opseth mener de to seirene er noe laget trengte. – Det føles veldig godt. Det har ikke vært den letteste sesongen hittil, erkjenner hun. Hør hva Opseth sa til Viaplay etter seieren: Holeværingen-hopperen forklarer at hun har prestert bra på sitt beste, men likevel variert i prestasjonene. Én av disse duppene kom i VM i 2023. – Det var veldig tydelig at nedgangen i prestasjonene var på tidspunktet rett før menstruasjonen, på slutten av syklusen, har Opseth tidligere forklart. Derfor var seieren i Willingen svært viktig. Til Viaplay kunne hun nemlig fortelle at hun var i vendingspunktet i syklusen sin under rennet. «Derfor trodde jeg at det egentlig ikke var mulig», forklarte hun. – Det er jo nettopp derfor jeg startet dette prosjektet. Jeg vil prestere når jeg ikke er i fysisk stand til det – eller når naturen ikke vil at jeg skal det. Jeg er jo egentlig der nå, utdyper hun overfor VG – og legger til: – Normalt sett er det da jeg føler meg dårligst og er strengest med meg selv. Derfor er det veldig godt å få det ut og se at det funker. Opseth forteller videre at hun har blitt mye bedre kjent med seg selv det siste året. – Jeg vet hva jeg trenger i de ulike periodene i en syklus. Det går for eksempel på restitusjon og hvor hardt jeg kan ta i de ulike periodene. Det handler om hvordan hodet mitt fungerer og hva jeg trenger fra omgivelsene. Jeg har fortsatt en vei å gå, men jeg er på rett vei, sier Opseth.

Summary: Silje Opseth (24) vant verdenscupseieren i Willingen etter å ha endret treningsopplegget sitt basert på menstruasjonssyklusen.

Summary: Seieren var viktig for hoppstjernen etter en periode med svake resultater og tvil.

Summary: Opseths nye prosjekt skiller seg fra andre hopperes treningsrutiner og skal hjelpe henne å prestere bedre i alle stadier av syklusen.

Summary: Hun forteller at hun har blitt bedre kjent med seg selv og sine behov i løpet av det siste året.


Mary Cain skulle bli USAs neste superstjerne. Så gikk det galt da Nike tok henne inn i varmen. – Ingen gjorde eller sa noe.  Mary Cain vant kampen mot tårene. Budskapet hun skulle fremføre var viktig, der hun så inn i linsen til New York Times’ kamera.  Det hun fortalte, rystet amerikansk idrett.  For Cain rettet alvorlige anklager ikke bare mot Alberto Salazar, en kontroversiell trener. Hun rettet også søkelyset mot utstyrsgiganten Nike.  Det vakte stor oppsikt i USA. Nå har saken tatt en ny vending.  Skulle møtes i retten For to år siden valgte Cain å saksøke Salazar og Nike for 20 millioner dollar. Forrige uke skulle partene møtes i en rettshøring. Det skjedde ikke.  Isteden ble det annonsert at partene hadde inngått et forlik. Detaljene i forliket er ikke kjent. Hverken Nike, Salazar eller Cain har uttalt seg etterpå.  Med det fikk en svært alvorlig sak et foreløpig sluttpunkt. Men hvordan kom vi hit? Fra talent til mentale problemer Mary Cain var 16 år gammel da Alberto Salazar ringte henne i 2012. På det tidspunktet var hun USAs kanskje heteste løpertalent, med blant annet gull på 3000 meter i junior-VM. Salazar ønsket henne med i Nike Oregon Project, der han var hovedtrener. Cain sa ja takk til å bli en del av Nikes eksklusive løpergruppe, der man fant flere av verdens beste utøvere, som Mo Farah og Sifan Hassan. Prosjektet hadde base ved Nikes hovedkvarter utenfor Beaverton. Cain ble spådd en stor fremtid, men slik gikk det ikke.  I 2019 stilte hun i et stort intervju med New York Times. Tittelen lød: «Jeg var den raskeste jenta i Amerika. Helt til jeg ble del av Nike.»  I det oppsiktsvekkende intervjuet fortalte hun hvorfor karrieren hennes var blitt en fiasko.  – Jeg ble følelsesmessig og fysisk mishandlet av et system laget av Alberto og støttet av Nike, sa Cain.  Hun hevdet at Salazar og Nike-teamet ga henne beskjed om å gå ned i vekt, at det var det som skulle til for å nå verdenstoppen. Om hun ikke hadde gått ned nok, ble hun skjelt ut foran resten av laget. På tartandekket gikk det elendig. Cain var ikke i nærheten av å få ut potensialet sitt. For sitt indre øye så hun kun tallet vekten hadde vist tidligere på dagen. Hun begynte å skade seg selv, mistet mensen i tre år og knekte fem bein i kroppen. Da hun omsider klarte å fortelle foreldrene hva som foregikk, forlot hun Nike Oregon Project. Nektet for anklagene Intervjuet med New York Times vakte oppsikt. Flere utøvere erklærte sin støtte. Blant andre sa Amy Yoder Begley, som var del av Oregon-prosjektet fra 2007 til 2011, at hun ble sparket ut.  – Jeg ble fortalt at jeg var for feit og hadde «den største rumpa på startlinjen». Dette bringer de fæle minnene tilbake, skrev hun etter Cains intervju.  Andre utøvere med fortid i Salazars gruppe har hevdet at utøverne ble veid i påsyn av hverandre. Også Steve Magness, Salazars tidligere assistent, fortalte at han hadde sett lignende ting. – Dette er bekymrende anklager som hverken Mary eller hennes foreldre har kommet med tidligere, sa Nike etter intervjuet.  De startet en egen etterforskning av påstandene. Salazar benektet mye av det Cain sa. Han erkjente at hun hadde hatt problemer med å ha en optimal «treningsvekt» under deres samarbeid. Han hevdet at han i de tilfellene hadde spurt faren hennes om råd, ettersom han var lege.  – Mary og foreldrene hennes nevnte ingen av problemene hun nå sier inntraff da jeg trente henne. For å være helt tydelig: Jeg hverken oppmuntret eller kjeftet på henne for at hun skulle holde en usunn vekt, sa han til The Oregonian. Overfor Sports Illustrated sa han også:  – Jeg ser på det som en del av min jobb å hjelpe lagets løpere å forstå hvordan vekt og prestasjon hører sammen på toppnivå. Jeg hadde mange ærlige diskusjoner om vekt med alle utøverne mine, både menn og kvinner. Det er en del av toppidrett. Kanskje det må endre seg. Han gjentok at han aldri hadde lavere vekt som et overordnet mål for utøverne sine. «Just do Better» Salazars og Nikes forhold går langt tilbake. På 80-tallet vant han New York-maraton tre ganger på rad da han løp for et Nike-sponset lag. Utstyrsgiganten har alltid likt å knytte til seg idrettsprofiler med suksess. Senere fikk Salazar jobb i markedsavdelingen deres, før han senere ble hovedtrener for Nikes Oregon-prosjekt. Flere av verdens absolutt beste mellom- og langdistanseløpere de siste 20 årene har vært innom gruppen.  Men det har ikke vært stille, hverken rundt Salazar eller Nike. Og nesten samtidig som Cain kom med sine anklager, ble temperaturen skrudd opp enda et par hakk.  Etter flere år med spekulasjoner ble Salazar utestengt i fire år av USAs antidopingbyrå. Byrået mente at han hadde tilrettelagt for brudd på dopingloven da han var sjef for Oregon-prosjektet.  Kort tid etterpå annonserte Nike at de la ned Oregon-prosjektet. Årsaken de oppga, var at støyen rundt hindret utøverne i å fokusere på trening og konkurranse.  Salazar anket til idrettens øverste voldgiftsrett (Cas), men utestengelsen ble opprettholdt. Løpetreneren har hele tiden nektet for å ha gjort noe galt. Han fikk full støtte av daværende Nike-sjef Mark Parker. Han mente at Salazar hadde handlet med de beste hensikter. Derfor skulle selskapet betale for trenerens ankesak. Kun uker senere ga Parker seg som sjef. I intervju med CNBC sa han at det var planlagt og at beslutningen ikke hadde noe med Salazar-saken å gjøre. I desember 2019 boblet sinnet over hos flere av Nikes ansatte, da en bygning oppkalt etter Salazar ble gjenåpnet etter oppussing på Nikes campus i Beaverton. Flere hundre ansatte gikk i protesttog. På plakatene deres sto blant annet «Just do Better», som et stikk mot selskapets «Just do It»-motto. Utestengt For Salazar skulle det bli verre. For to år siden ble han utestengt fra friidretten på livstid av Det amerikanske senteret for trygg idrett (Safe Sport) grunnet seksuelle overtramp. Hvem som var offer ved disse regelbruddene, er ikke offentlig kjent.  Salazar nektet igjen for å ha gjort noe galt. «Seksuell trakassering strider mot alt jeg er som person», skrev han til New York Times. Han mente at saken som ble ført i Safe Sport, manglet rettferdighet. Han hevdet også at han kunne gi mer info om «de falske anklagene», men at Safe Sports konfidensialitetsregler hindret ham i å dele dette. Forklaringen hans ble ikke funnet troverdig. Da forsvant også navnet hans fra Nike-kontoret i Beaverton. Ut mot Nike Det har skjedd mye for Mary Cain siden hun første gang ble oppringt av Salazar. I 2020 returnerte hun til friidretten. Så saksøkte hun Nike og Salazar.  – Nike lot Alberto «vekt-shame» og gjøre kvinner til objekter, og det var en del av kulturen å ignorere helsen deres, sa Cains advokat, Kristen West McCall, til The Oregonian da de gikk til sak.  Den gang ønsket ikke Nike å kommentere en pågående rettstvist. Forrige uke endte den i forlik.  Hverken Cain, Nike eller Salazar har kommentert forliket. Aftenposten har spurt om Nike ønsker å kommentere forliket eller anklagene, men har ikke fått svar. Kilder: The Guardian, New York Times, Runner’s World, Willamette Week, Reuters, The Oregonian,

Summary: Løpetalentet Mary Cain anklaget trener Alberto Salazar for fysisk og psykisk mishandling. Salazar var trener i Nike Oregon Project.

Summary: Cain saksøkte Salazar og Nike for 20 millioner dollar.

Summary: Forrige uke ble det kjent at partene hadde inngått et forlik.


Anders Trondsen i leilighetstvist – må betale 900.000 kroner

IFK Göteborg-spiller Anders Trondsen (28) må betale 900.000 kroner etter en leilighetstvist. Det melder Aftonbladet onsdag formiddag, som siterer fra rettsdokumenter i saken. «Partene er blitt enige om det som kommer frem i tingrettsbeslutningen. De har begjært at enigheten skal godkjennes gjennom en dom», står det i rettsdokumentene, ifølge avisen. Tvisten går ut på at Trondsen hadde inngått en avtale om å kjøpe en leilighet i Göteborg for litt mer enn ti millioner svenske kroner. Ifølge selgerne hevdet Trondsen først at han selv skulle bo i leiligheten. Så, like før forskuddet på en drøy million kroner skulle betales i februar, sa han i stedet at planen var å leie den ut på Airbnb, ettersom han hadde et sted å bo. Selgernes advokater hevder den eneste forklaringen på dette er at Trondsen ønsket å komme seg ut av kjøpsavtalen, ved at han ikke skulle bli godkjent som eier i borettslaget. Da forskuddet ikke ble betalt, fikk ikke selgerne tak i IFK Göteborg-spilleren. I stedet besluttet de å selge leiligheten til en annen kjøper for 8.750.000 svenske kroner – betydelig mindre enn den avtalte summen med Trondsen. Da ble Trondsen stevnet for avtalebrudd. Partene inngikk et forlik som medførte at spilleren skulle betale 900.000 kroner. – Jeg velger å ikke kommentere tvisten. Det er en privatsak for meg, men jeg kan si at jeg har hatt god dialog med klubben min om dette, sier Trondsen i en uttalelse til Aftonbladet. Til VG melder han ikke annet enn at han ser seg ferdig med saken. Trondsen er tidligere landslagsspiller og har vunnet den tyrkiske serien med Trabzonspor. I svensk fotball har hans tid så langt vært preget av skader og manglende spilletid.

Summary: IFK Göteborg-spiller Anders Trondsen (28) må må betale etter leilighetstvist.

Summary: Trondsen inngikk avtale om å kjøpe leilighet for over 10 millioner svenske kroner.

Summary: Ifølge selgerne hevdet Trondsen først at han selv skulle bo der, men planla senere å leie ut leiligheten på Airbnb.

Summary: Trondsen ønsker ikke å kommentere dommen, men sier han har hatt god dialog med sin egen klubb i saken.


Norsk Hydro leverer svakere justert resultat enn ventet i fjerde kvartal. Selskapet lover utbytte og tilbakekjøp på syv milliarder kroner, ned fra 13,5 milliarder i fjor. Tallene kommer frem i en fersk kvartalsrapport fra aluminiumskjempen, som den siste tiden har opplevd krevende markeder og svekkede resultater. Norsk Hydro leverer justert brutto driftsresultat (ebitda) på 3,7 milliarder kroner i fjerde kvartal. I samme kvartal året før var justert ebitda på 7,18 milliarder kroner. På forhånd var det ventet justert ebitda på 4,29 milliarder kroner, ifølge et snitt av estimater fra 14 analytikere som Norsk Hydro har publisert på sine nettsider. Selskapet mener selv at det justerte tallet gir det beste bildet av den underliggende driften i selskapet. – Utfordrende markeder medfører svakere resultat i fjerde kvartal 2023, sier konsernsjef Hilde Merete Aasheim i Norsk Hydro i en melding. Hydro peker på lavere priser på aluminium og råvaren alumina, samt lavere volumer innen ekstrudering og resirkulering. Selskapets faste kostnader steg, og bidraget fra kraftsalg falt. På den positive siden falt råvarekostnadene, marginene i ekstrudering bedret seg, og Hydro noterer seg for positive valutaeffekter. Aasheim tjente 15,3 millioner Hydro-sjefen tjente totalt 15,3 millioner kroner i 2023, ned fra 15,7 millioner året før. Det kommer frem i en fersk lønnsrapport som selskapet publiserte onsdag. Av Aasheims totale kompensasjon utgjør grunnlønnen 7,8 millioner kroner, og denne steg med 5,2 prosent i fjor. I tillegg kommer blant annet pensjonsopptjening og verdien av diverse incentivprogrammer. Best betalt i Hydro i fjor var direktør Paul Wharton i Hydro Extrusions, som totalt tjente 16,2 millioner kroner. Betydelig lavere utbytte Selskapet foreslår utbytte på 2,50 kroner per aksje og to milliarder kroner til tilbakekjøp av aksjer. Dette gir til sammen syv milliarder kroner til aksjonærene, og tilsvarer om lag 81,5 prosent av justert resultat etter skatt for 2023, ifølge Hydro. Analytikerne ventet utbytte på 2,48 kroner per aksje, ifølge tallene Hydro har presentert på sine nettsider. Utbetalingen er imidlertid langt lavere enn i fjor. Da foreslo Hydro utdeling av 13,5 milliarder kroner til eierne, i form av 5,65 kroner per aksje i kontantutbytte og to milliarder kroner i tilbakekjøp av aksjer. – At utbetalingen i kroner faller, det er et resultat av resultatene, sier konsernsjef Hilde Merete Aasheim i Hydro til E24. Hydro har mål om utdeling av 50-60 prosent av justert resultat etter skatt til aksjonærene for 2023. Ser man kun på utbyttet for fjoråret, så tilsvarer det 59 prosent. – Vi står fast på den politikken vi har lagt, sier Aasheim. Også andre industriselskaper har kuttet kraftig i utbyttene i det siste. Gjødselkjempen Yara foreslo i forrige uke et utbytte på nær 1,3 milliarder kroner, ned fra 14 milliarder året før. Elkem dropper utbytte, etter å ha betalt ut om lag 3,8 milliarder kroner i fjor. – Dypere i skraphaugen Hydro-aksjen falt med rundt tre prosent fra start etter tallslippet onsdag, men hentet seg noe inn senere på dagen. – Ut fra markedsreaksjonen virker ikke markedet helt fornøyd? – Jeg har ikke fått sett så mye på reaksjonene, men jeg tror det er mer på resultatet og at effekten av det svake markedet slår mer ut enn det som var konsensus, og kanskje spesielt resultatene innen resirkulering, sier Aasheim. Hun sier at etterspørselen og premiene har falt, mens prisene på metallskrap holder seg relativt stabile. Ifølge Aasheim har byggsegmentet falt med 50 prosent sammenlignet med i fjor. Når det ikke bygges nytt, blir det også lite skrap fra rivning. – Marginene på resirkulering er kanskje noe av det som svikter sammenlignet med det analytikerne har lagt inn i sine regneark, sier Hydro-sjefen. Hun ser ikke noen særlige tegn til bedring i første kvartal. – Det vi jobber med er å få tak i dette skrapet. Og vi går jo dypere i skraphaugen. Det kan være en måte å mitigere dette på, slik at vi får tak i skrapet og unngår at skrapprisene holder seg flate eller blir enda høyere hvis ikke aktiviteten kommer seg opp i bygg. Det er mye usikkerhet i markedet. Aasheim peker på at alle venter på at inflasjonen skal dempe seg og at noe skal skje med rentene. Inntil videre ser veksten i etterspørsel ut til å ta noe tid. – Vi tror jo ikke at dette kommer i første halvår, sier hun. Skriver ned for nær 5 mrd. Hydro skriver ned verdier for 4,9 milliarder kroner i fjerde kvartal, knyttet til svakt marked for råvaren alumina og usikkerhet rundt kraftprisen for det deleide aluminiumverket Tomago i Australia. Hydro hadde tidligere varslet at selskapet ville skrive ned verdier for 5,9 milliarder kroner. Ifølge finansdirektør Pål Kildemo er endringen blant annet knyttet til verdien av utsatte skattefordeler i Brasil. – Det handler litt om hvordan vi tror situasjonen vil se ut de neste ti årene. Vi var kanskje litt på den konservative siden før jul, og så er vi på den nøyaktige siden etter jul, sier Kildemo. Selskapets arbeid med kostnadskutt ligger foran skjema. Selskapet gjorde forbedringer på 8,8 milliarder kroner i fjor, mens målet var 8,4 milliarder kroner. Hydro forsøker fortsatt å rydde opp i en av sine kraftavtaler. Etter at det svenske vindkraftverket Markbygden Ett AB gikk inn i restrukturering har selskapet ikke fått levert strøm som avtalt. I fjerde kvartal fikk Hydro ikke levert et volum på 0,5 terawattimer (TWh), og for hele 2023 gikk det glipp av 1,3 TWh. «Hydro fortsetter arbeidet med å søke kompensasjon for volumene som ikke er levert», skriver selskapet. Trapper opp i resirkulering Fram mot 2030 vil Hydro trappe opp vekstinvesteringene i ekstrudering og resirkulering. Selskapet vil også heve ambisjonene innen produksjon av fornybar kraft. Målet er å sikre ren kraft til attraktive priser i hele verdikjeden. Hydro og Lyse har søkt om konsesjon for fem nye vannkraftverk i Røldal-Suldal, som kan gi 0,8 terawattimer (TWh) mer brutto årlig kraftproduksjon og øke effekten med 650 megawatt. Da kan selskapene produsere mer på kortere tid og bidra til å forsyne kraftsystemet i timer med høyt forbruk. Hydro Rein har også inngått samarbeidsavtale med Årdal Energi om å utvikle fornybarprosjekter i Årdal. Hydro har mål om brutto driftsresultat på 5-8 milliarder kroner i resirkuleringsvirksomheten innen 2030, og åpnet i fjerde kvartal anlegget Cassopolis i Michigan i USA. Det skal særlig levere metall med lave utslipp til kunder i bilindustrien. Hydro har også bestemt seg for å satse på et resirkuleringsanlegg i Torija i Spania til 180 millioner euro.

Summary: Norsk Hydro fikk justert driftsresultat på 3,7 milliarder kroner i fjerde kvartal, ned fra 7,18 milliarder kroner samme kvartal året før.

Summary: Selskapet varsler også lavere utbytte, med syv milliarder kroner til utbytte og tilbakekjøp, sammenlignet med 13,5 milliarder i fjor.

Summary: Lavere aluminiumspriser, reduserte volumer innen ekstrudering og resirkulering og høyere faste kostnader bidro til de svakere resultatene.

Summary: Hydro skriver ned verdier for 4,9 milliarder kroner, relatert til svekket alumina-marked og usikkerhet rundt kraftprisene for et deleid aluminiumsverk i Australia.


Familier evakuert på Nordmøre: – Måtte forlate dyrene

Familien måtte evakuere gården på Nordmøre mandag kveld. Dyrene står igjen: – Vi krysser fingrene, sier bonden.  – Det verste er at vi måtte forlate dyrene, forteller bonde Erling Snøva (44). Familien måtte evakuere gården i Sunndal på grunn av rasfare – men dyrene står igjen. Mens ekstremværet «Hans» herjer, har kyrne på gården tatt sommerferie ute på beite. 40 okser og 16 kyr, for å være nøyaktig. Ekstremværet «Hans» herjer i store deler av landet. Totalt to husstander er evakuert, ifølge politiet i Møre og Romsdal.  – Det er snakk om to familier og de evakueres etter føre-var-prinsippet, sier operasjonsleder Rune Huse i Møre og Romsdal til VG. Avgjørelsen ble tatt etter råd fra Sunndal kommune og Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE).  – Hvor lenge vi må evakuere, vet vi ikke, sier Snøva. Grunnet rødt farevarsel for ekstremt mye regn, oransje farevarsel flom, samt jord- og flomskred i Sunndal kommune. Avisen Driva omtalte hendelsen først. Politiet antyder at de kan måtte holde seg borte hele morgendagen, og Snøva er klar på at han må tilbake innen kort tid.  – Jeg vil hjem og sjekke dyrene. Jeg må tilbake til gården etter hvert på grunn av dyrene, sier Snøva.  Uvær og ras er ikke fremmed for familien. De har bygget en voll som skal verne mot snø og smeltevann.  Den stoppet massene og vannet fra å nå husveggen sist gang – for knappe fire uker siden.  – Selv om dyrene har ras på alle kanter, gikk det veldig bra forrige gang. Vi krysser fingrene, sier han.

Summary: Erling Snøva (44) og familien ble evakuert fra gården sin på Nordmøre på grunn av uværet.

Summary: To husholdninger er totalt er evakuert i området.

Summary: Familien bor i et rasutsatt-område. Sist gang de ble rammet er omtrent én måned siden.


Langer ut mot kritikk etter VM-exiten: – Det har vært mye piss

WELLINGTON (VG) (Japan - Norge 3-1) NRKs ekspert Aleksander Schau oppsummerer VM som «fryktelig» for Norge. Landslagsstjernene Ada Hegerberg og Maren Mjelde er lei av det negative fokuset rundt laget. – Dette har vært et fryktelig VM. Vi må være ærlige og si det, sier Aleksander Schau i NRKs studio etter tapet mot Japan, da han begynte å oppsummere mesterskapet for Norge. – Dette har vært altfor svakt, sier Schau. Norge kom seg videre fra gruppespillet, men tapte 1–3 mot Japan i 8-delsfinalen, og er utslått av VM. Et lavtliggende Norge slet med å komme inn i kampen mot japanerne, og tapte til slutt fortjent. Schau mener hele mesterskapet har vært dårlig fra Norges side. – Vi er ikke i nærheten av det man kan forvente av dette laget her. Når man ikke engang er i nærheten av det man snakket om før mesterskapet, å vinne gruppen, så vil dette mesterskapet stå frem i historiebøkene som et minus, sier Schau. Norges stjernespiss har sett seg lei av den negative medieomtalen og kaller det hele for «tull» og «piss». – Jeg kommer ikke til å henge meg på hva de såkalte ekspertene sier. Det har vært så mye tull og jeg har holdt meg veldig rolig med tanke på alt det som blir synset på i hytt og vær, sier Ada Hegerberg til VG og legger til: – Men, helt ærlig, de får stå for de synspunktene de har, og så orker jeg ikke forholde meg til det. Jeg velger å ha fokus på oss. Norge slet i gruppespillet og skuffet stort mot både New Zealand og Sveits, og har fått krass kritikk underveis i mesterskapet.  Landslagskaptein Maren Mjelde er heller ikke enig i Schaus kritikk, og er lei av det negative fokuset. – Det får være hans ord. Jeg er ikke enig. Jeg synes det er så mye fokus på alt det negative hver eneste gang, sier Mjelde til VG og fortsetter: – Selvfølgelig skal vi stå i det når vi taper og selvfølgelig skulle vi gå videre fra gruppen, og det gjorde vi. Og vi møter Japan. Jeg tipper de kommer til å være favoritter til å vinne mesterskapet. Det ble en for tøff oppgave. Mjelde fortsetter:  – Jeg går ikke noe mer inn på det. Vi skjønner at folk har meninger og lever fint med det, men vi fokuserer på det vi får gjort noe med. Vi jobber steinhardt, prøver å bli bedre og hver gang vi går ut på banen gir vi alt for landet vårt. Hegerberg sier hun forventer kritikk fra pressen, men mener det har vært litt i overkant under VM. – Vi stiller jækla høye krav til oss selv og vi gir alt for at vi skal lykkes. Jeg vet ikke hva jeg skal svare på det, det er så mye synsing i hytt og vær. Jeg orker ikke legge meg ut med dem. De må følge med litt bedre i klubbhverdag og det som blir gjort der ... Men de blir betalt for det, så jeg skal ikke legge meg mer i det. – Føler du at dere ikke blir behandlet med den respekten dere fortjener? – Jeg skal ikke gå mer innpå det, for med en gang jeg sier det, så får vi tilbake at vi ikke tåler kritikk. Jeg forventer at dere skal stille kritiske spørsmål, men dere har ikke vært mye «heiagjeng», det har dere ikke, sier Hegerberg. – Jeg vet ikke om de er Twitter-eksperter eller hva det er, men jeg orker ikke legge meg i det. Det kommer bare til å bite tilbake på meg. Det har vært mye piss, helt ærlig, og vi prøver bare å gjøre jobben vår. Hegerberg påpeker at Norges målsetting for VM var å komme seg videre fra gruppespillet. – Jobben vår var gjort. Vi hadde ambisjoner om å komme videre fra gruppen. Er det å være ambisiøs nok med det laget vi har? Det vet vi ikke, kanskje ikke.

Summary: Aleksander Schau, NRKs fotballekspert, kritiserer det norske kvinnelandslagets prestasjoner i VM, som han karakteriserer som "fryktelig".

Summary: Norge tapte 3-1 mot Japan i 8-delsfinalen og er utslått av mesterskapet. Schau mener at lagets prestasjoner har vært langt under forventet nivå.

Summary: Stjernespillerne Ada Hegerberg og Maren Mjelde er lei av det negative fokuset og kritikken fra media.

Summary: Hegerberg kaller kritikken for "tull" og "piss", og sier hun heller vil fokusere på laget og spillet.

Summary: Mjelde på sin side mener at kritikken har vært overdrevet negativ, og at teamet stod ovenfor en krevende oppgave i kampen mot Japan.

Summary: Norges målsetning for VM var å komme seg videre fra gruppespillet, noe de oppnådde før de ble slått ut av Japan.


Antall solcelleanlegg i Rogaland har tatt av: Frykter at fremtidige brannfeller går under radaren

Flere solcellepaneler installeres av ufaglærte håndverkere. Nå skjerper Lnett og Arbeidstilsynet kontrollen av markedet.  – Det er en utfordring at så mange solcellepaneler er oppført av ufaglærte.  I løpet av året har nettselskapet Lnett sammen med Arbeidstilsynet gjennomført to større tilsyn i Sør-Rogaland – fra Hjelmeland i nord til Lund i sør.  Her ble det funnet totalt elleve tilfeller hvor solcellepaneler var under oppføring av personer uten nødvendige kvalifikasjoner, og som dermed utgjør en større risiko og brannfare, opplyser leder Joar Bø i Det lokale eltilsynet, DLE, i Lnett. – Og det er bare de vi fant. Vi antar at det er mye mer enn det, sier han. Det siste halvåret har solcellepaneler vært involvert i flere alvorlige hendelser: Nå varsles det økt fokus og hyppigere tilsyn for å forhindre fremtidig brannfare. Antall solcellepaneler doblet det siste året Med skyhøye strømpriser har også antallet nyinstallerte solcellepaneler eksplodert det siste året, viser tall fra Lnett. – I mange tilfeller har kunden gjort det i aller beste mening. Problemet oppstår når det er ufaglærte håndverkere som har utført arbeidet uten at elinstallatør er tilstrekkelig involvert. Han forteller at det er både norske og utenlandske arbeidere som operer i markedet uten å ha riktig kompetanse.  – Heldigvis er det også mange ordentlige arbeidere der ute, sier Bø. Frykter framtidige brannfeller Tilfeller som de nevnte sakene hvor et solcellepanel ble tatt av vinden og et hustak tok fyr, kan ikke nødvendigvis sees i sammenheng med at ufaglærte har stått bak arbeidet, påpeker Bø.  – Men vi har i etterkant av saken vært i kontakt med både brannvesenet og politi for å lære av hverandre om hvordan boliger og solcelleanlegg bør sikres etter uhell for å unngå at de kan utgjøre en fare for mennesker og dyr. – Hva er det som er risikoen her? – Det vi frykter er at det skal være feil i koblingene eller feil ved plugger som gjør solcellepanelet til en reel brannfare. Det er ikke nødvendigvis antallet branner som kommer i år som bekymrer oss, men dem som kan komme om fem eller ti år. Oppfordrer å sjekke egne anlegg – Vi tar denne problemstillingen veldig alvorlig og forfekter at det skal være faglærte som står for installasjoner, sier daglig leder i Norsk solenergiforening, Yngvar Søetorp. Som følge av flere useriøse aktører i markedet, har foreningen opprettet et eget register, Finnsolenergi.no, hvor godkjente og kvalifiserte aktører står oppført. – Vi holder også kurs for dem som skal anskaffe seg hvor vi vektlegger at dette er noe ufaglærte ikke skal installere eller montere. Vi er veldig opptatt og spiller på lag med DSB i denne saken for å få bukt med problemet. Både det elektriske og byggetekniske kan ha mangler ved ufaglært arbeid, mener Søetorp. – De lokale eltilsynene drar rundt og sjekker, men de har ikke kapasitet til å sjekke alt fortløpende. Derfor oppfordrer vi alle til å få sine anlegg kontrollert av fagkyndige.

Summary: Nettselskapet Lnett og Arbeidstilsynet har funnet elleve tilfeller hvor solcellepaneler installeres av ufaglærte i Sør-Rogaland og advarer om risiko og brannfare.

Summary: Antallet installerte solcellepaneler har doblet seg over det siste året som følge av høye strømpriser.

Summary: Norsk solenergiforening har opprettet et register for godkjente og kvalifiserte aktører og oppfordrer folk til å få anleggene sjekket av fagkyndige.

Summary: Enkelte solcellepaneler har vært involvert i alvorlige hendelser, og det er bekymring for fremtidige brannfeller.


Folk kan venne seg til hva som helst. Tilvenning, sies det. Som om det er en god ting. Men vi skal ikke venne oss til det som skjer i Gaza.  LINDIS HURUM, generalsekretær Leger Uten Grenser Siden krigen i Gaza begynte, har vi sett barn skjelve av frykt og dø av krigsskader. Det som sjokkerte oss dypt da Al Awda-sykehuset nord på Gazastripen ble angrepet og to av våre leger ble drept ved pasientenes sykesenger i november, er nå et mønster, en forferdelig ny normal.  Hundrevis av angrep på helsevesenet senere: Skriker de alvorlig skadde barna stillere?  Eller har vi blitt vant til lyden? Da krigen brøt ut, var Leger Uten Grenser allerede på plass fordi Gaza har vært avhengig av humanitær hjelp i over 30 år. Etter det uakseptable og grufulle angrepet på sivile i Israel 7. oktober, tilbød vi vår bistand til israelske helsemyndigheter som takket nei da de har et velfungerende helsevesen.  Samtidig mobiliserte våre over 300 palestinske kolleger for det som bare kan karakteriseres som kollektiv avstraffelse av hele befolkningen.  Men ingenting kunne ha forberedt oss på det som fulgte, for ingen av oss hadde sett noe lignende: en så intens krigføring, så mange sivile drept på så kort tid, så skamløse og regelmessige brudd på folkeretten rettferdiggjort av verdens stormakter.  Kriger er alltid stygge, brutale og grusomme, men selv kriger har regler, tenkte vi. Sykehus, sivile og humanitære arbeidere må beskyttes. Det er umulig å tvangsflytte millioner av mennesker i løpet av 24 timer. Okkupasjonsmakten plikter å sørge for at grunnleggende behov blir dekket. Men i Gaza er respekten for krigens regler borte. Verdens ledere erkjenner dette. De beklager sivile dødsfall med bekymrede miner og uttrykker fortvilelse over pågående krigsforbrytelser, men ingen tør eller klarer å stoppe disse.  Realiteten er at hvis alt dette fortsetter, vil Gazas befolkning helt sikkert dø, om ikke drept av bomber, så av sult, forurenset vann og unngåelige sykdommer.  Det som dør sammen med dem er vår kollektive tro både på reglene som skal begrense sivile lidelser i krig og de politiske lederne som er satt til å forvalte dem. Hver dag kommer med enda verre rapporter på hva følgene er for menneskene i Gaza. Vi så nylig de hårreisende bildene fra Nasser-sykehuset i Khan Younis, det største av sykehusene i Gaza som fortsatt tar imot pasienter under umulige forhold.  Sykehuset mottok evakueringsordre på grunn av intens krigføring og beleiring, men de alvorlig skadde, syke og traumatiserte menneskene hadde ingen sted å dra.  En håndfull utslitte helsearbeidere har blitt værende for å behandle personer med livsendrende skader nesten uten utstyr. Medisiner kom ikke frem. Det er så få kirurgiske bandasjer at sykepleiere bruker dem én gang, så klemmer de ut blodet, vasker dem, steriliserer dem og bruker dem på en annen pasient.  På Gazas kollapsende sykehus får krigsskadede Paracetamol som smertestillende. Bandasjer av tredjegrads forbrenninger skiftes uten bedøvelse, også på barn. Dette skal vi ikke venne oss til. Hør podkasten Giæver og gjengen: Vi opplever at svært mange tenker og føler det samme. I alt 65.000 nordmenn signerte Leger Uten Grensers opprop hvor vi krevde at den norske regjeringen gjør alt i sin makt for å sikre en umiddelbar og varig våpenhvile på Gazastripen.  Sammen nekter vi å godta at grunnleggende regler og prinsipper brytes for åpen scene uten at det får konsekvenser. Det vi heller ikke skal venne oss til er maktesløshet i møte med menneskelige lidelser av katastrofale proporsjoner og en internasjonal handlingslammelse i denne ufattelige krisen som krever liv hver eneste time.  Mønsteret av brudd på humanitærretten har vært så gjentagende i Gaza,
og forakten for menneskeliv så tydelig, at allerede i oktober tok vi det uvanlige standpunktet å be om våpenhvile.  Allerede da brukte vi de sterkeste ordene Leger Uten Grenser bruker. Tre måneder senere kjennes det som alle ord er brukt opp, men vi kan ikke annet enn å fortsette å gjenta det samme. Humanitært arbeid er aldri et verktøy for å få slutt på en krig, men et svar på politisk svikt.  Leger kan ikke stanse bomber.  Den norske regjeringen, som har lovet å gjøre alt som står i sin makt for å få slutt på lidelsene, må utøve et reelt politisk press på de som kan endre Gazas skjebne.  Det holder ikke lenger med verbal fordømmelse av angrep på helsehjelp; det må få konkrete konsekvenser for de som står bak.  Slik det fikk konsekvenser for Russlands brudd på de samme reglene.  Vi oppfordrer regjeringen til å gå foran og vise politisk mot og prinsipielt lederskap. Norge har lenge smykket seg med å være en sterk forsvarer av folkeretten, og beskyttelse av sivile i urban krigføring var hovedprioritet da vi hadde presidentskapet i Sikkerhetsrådet januar 2022.  Norge må bruke alle verktøy i den politiske verktøykassen for å gjøre en umiddelbar våpenhvile til virkelighet.  Mangel på våpenhvile og blokaden er en dødsdom for to millioner mennesker som fortsatt er fanget i Gaza. Den internasjonale domstolen har konkludert med at situasjonen krever hastetiltak fra Israels sin side for å forhindre folkemord.  Norge og andre stater har dermed ikke bare en moralsk, men også en rettslig forpliktelse til å gjøre alt de kan. Nødhjelp alene er ikke løsningen. Diplomati uten reelt politisk press på alle parter i konflikten blir som Paracet for pågående folkerettsbrudd. Alle tenkelige grenser er nå krysset uten at det får konsekvenser.  Hva venter Norge på?

Summary: Leger Uten Grenser beskriver fryktelige forhold og opplever et "mønster" av overgrep på Gaza-stripen.

Summary: 65 000 nordmenn har signert Leger Uten Grensers opprop om å kreve våpenhvile.

Summary: Norge oppfordres til å ta politisk ledelse og benytte alle diplomatiske verktøy for å sikre en våpenhvile.

Summary: Norge og andre stater har en rettslig forpliktelse til å handle for å forhindre folkemord.


Norske profiler nektes verdenscupreise: – Veldig synd

På grunn av «ekstreme» reisekostnader er flere norske pallkandidater uaktuelle for seks verdenscuprenn. – Jeg synes det er veldig synd at jeg ikke får reise. Jeg kjemper om en plass i verdenscupen totalt, det er løp i skøyting som burde passe meg og jeg vil bevise at jeg har noe på landslag å gjøre, sier Jan Thomas Jenssen fra regionslaget Team Elon Midt-Norge. I høst ble det bestemt at skiforbundet kun sender langrennsløpere i «red group» til de seks rennene i canadiske Canmore og amerikanske Minneapolis i februar. Årsaken er store reisekostnader. «Red group» er FIS’ sammenstilling av resultater det siste kalenderåret, både denne sesongen og fjoråret. De 15 beste i sprint og distanse er med i «red group». Listen oppdateres fire ganger gjennom vinteren. Siste versjon kom etter Tour de Ski, og neste kommer etter løpene i Nord-Amerika. Flere sterke norske navn er utenfor «red group» og derfor uaktuelle for Canada og USA:  Kun syv norske kvinner er «kvalifisert» for turen.  Tiril Udnes Weng har slitt med sykdom i vinter og innser at løpene gliper, selv om hun har veldig lyst.  – Burde skiforbundet ha rom for at fjorårets verdenscupvinner får reise til Canada og USA om du viser form under verdenscupen i Goms til helgen? – Jeg tenker uavhengig av hva man gjorde i fjor, at hvis man presterer veldig bra i helgen, så bør det være en luke. Vi bør sende en jente om hun kan kjempe om pallplass, for det har vi ikke klart mange ganger i år, svarer Udnes Weng.  FIS dekker mellom 3630 og 9075 kroner i reisekostnader for løperne i «red group» - avhengig av hvor turene går. I Nord-Amerika gjelder høyeste sats. I tillegg dekker FIS bo-kostnader for «red group».  Likevel utgjør det en liten del. Landslagssjef Ulf Morten Aune anslår at turen koster rundt 60.000 kroner per løper – i beste fall.  – Det er kjedelig at det er et økonomisk spørsmål for Norge som er størst. Jeg hadde håpet at økonomi ikke stoppet oss. Det er synd at Norge og skiforbundet, som har så store profiler, sliter med økonomien, sier Jan Thomas Jenssen.  – Er det andre steder man kunne spart penger, for å frigjøre mer midler til Canada/USA-reisen? – Nei, det er kun i Tour de Ski og Ruka vi hadde med leger og fysio. De har prøvd å spare inn det som går. Jeg har for lite innsikt til å si hva som bør gjøres, men jeg tror det går an å gjøre det bedre på sponsorsiden. Selv om sponsorene er mer restriktive, svarer Jenssen. Landslagssjef Aune forteller at det «alltid» har vært kun løpere i «red group» på turene til Canada og USA.  – Jeg vil ikke kommentere uttak nå. Men det er ekstreme kostnader å sende folk dit. Jeg vil ikke kommentere sponsorsituasjon, men forstår at løpere som er ganske nære vil være skuffet, sier Aune.

Summary: Flere norske toppløpere i langrenn får ikke delta i verdenscuprennene i Canada og USA.

Summary: Kun løpere i FIS’ «red group» får reise til rennene på grunn av store reisekostnader.

Summary: Landslagssjef Ulf Morten Aune estimerer at det koster rundt 60.000 kroner å sende en løper på rennene

Summary: Både Tiril Udnes Weng og Jan Thomas Jenssen gir uttrykk for skuffelse


Dommer truffet av flaske etter kampen: «Skjedde dette virkelig nå?»

BEKKESTUA (VG) (Stabæk-VIF 2–1) Hoveddommer Rohit Saggi (31) ble truffet av en flaske fra publikum og fikk legetilsyn etter oppgjøret mellom Stabæk og Vålerenga. – Der og da så tenker jeg sånn: «Skjedde dette virkelig nå?», sier Rohit Saggi til VG om sjokket av å ha blitt truffet av en gjenstand fra publikum.  – Det setter en støkk i deg, sier 31-åringen. – Hvordan påvirker dette deg? – Jeg ønsker å bruke denne situasjonen som læring og som et varsku på hvorfor vi dommere går ut i media og sier at vi har et økende problem i norsk fotball.  – Hvordan blir det å gå ut på en fotballbane etter denne hendelsen?  – Det er klart at denne uken her kommer jeg til å tenke mye på barna mine, og tenker på kona mi, som kanskje ikke har samme reaksjon som jeg på det. Operasjonsleder i Oslo politidistrikt Gjermund Stokkli forteller til VG at de ikke har fått bekreftet hvilket lag tilskueren heiet på.  – Vedkommende ble først tatt hånd om av stadionvertene, nå har politiet på stedet kontroll på vedkommende, sa Stokkli før han la til:  – Vi tar et avhør av ham, samt undersøker skadeomfanget på dommeren. Så blir det vurdert om det skal opprettes en politisak. Klokken 20.45 opplyser politiet at den mistenkte er i varetatt av politiet og samarbeidsøkterer på Nadderud.  – Mistenkte blir anmeldt for kroppskrenkelse av politiet, skriver de på Twitter. Det var flere omdiskuterte situasjoner i Stabæks 2–1-seier mot Vålerenga. Etter kampen ble Saggi truffet av en Colaflaske. På TV-bildene ser man Saggi sittende utenfor spillertunnelen og får hjelp til å komme seg på bena.  – Det er ikke bra. Du kan være irritert og sint, men det går en linje. Det kan vi ikke være bekjent med, sier Mushaga Bakenga til VG etter kamp.  Flere var uforstående til at hoveddommer Rohit Saggi og videoteamet i Oslo godkjente Bakengas 2–0-scoring mot VIF.  I andre omgang ble hjemmelagets Fredrik Krogstad og Tobias Pachonik utvist og gjestene fikk straffe etter nye VAR-avgjørelser. På tribunen ropte Stabæk-supporterne: «Hater, hater, hater NFF!» og «VAR hører ikke hjemme i Eliteserien!, mens hjemmelaget forsvarte seg med bare ni gjenværende spillere på banen. Etter kampslutt forlot dommerteamet stadion til piping fra Nadderud-publikumet, og rett før de kom inn i spillertunnelen ble Saggi truffet av flasken.  – Det er overhodet ikke bra. Selv om vi kanskje synes han gjorde noen feil i dag så er ikke det noe som skal skje, sier Krogstad til VG.  NFF-delegat Vidar Hilmen sier følgende: – Det ble kastet en colaflaske mot dommeren. Han gikk i bakken og følte seg svimmel. Han er helt ok nå etter å ha fått legetilsyn. Personen som kastet flasken er tatt hånd om av politiet. Vi vet ikke hvilket lag han heier på, forteller Hilmen til VG etter kampen og sier at hendelsen naturligvis vil bli rapportert videre. Stabæk-trener Lars Bohinen opplyser at han forventer at klubben får en straff, som de «selvfølgelig» skal ta som arrangør. Etter at Kasper Høgh hadde sendt Stabæk i ledelsen på Nadderud, oppsto den første kontroversielle situasjonen. Med drøyt ti minutter igjen til pause dempet Bakenga et langt innkast fra Høgh innenfor 16-meteren. Ballen så ut til å treffe både låret og hendene til Stabæk-spissen. Sekundet etterpå plasserte Bakenga ballen i mål. Dommer Rohit Saggi ventet i flere minutter på å godkjenne scoringen, men kamplederen markerte for mål etter å ha fått klarsignal fra VAR-teamet i Oslo. – Er det mål? utbrøt fotballkommentator Marius Skjelbæk i TV 2. – Jeg har hendene helt inntil. Ifølge regelboken så er ikke det hands, så bra dømt, sier Bakenga. I sosiale medier var det flere som var overrasket over avgjørelsen fra dommerteamet. I regelboken NFF kom ut med før sesongen står det følgende om «absolutte handssituasjoner»:  «Det er straffbar hands om en spiller uansett årsak berører ballen med arm/hånd, og umiddelbart setter den i motstanderlagets mål». Det er også det samme som står i IFAB sine retningslinjer under Law 12 i «Laws of the Game». – Jeg kan ikke fatte hvorfor den ikke blir annullert for hands, sier fotballekspert Jesper Mathisen i TV 2s fotballstudio. Fem minutter etter sidebytte fikk Krogstad et dårlig touch, noe som bidro til at Stabæk-spilleren kastet seg inn i en takling på Seedy Jatta. Det bidro til nok en omdiskutert hendelsen. Krogstad traff Vålerenga-spissen i ankelen, og fikk først gult kort. Etter at Saggi hadde sett situasjonen om igjen på video, gjorde dommeren om beslutningen og utviste Krogstad. – Det er vanskelig å si. Det går så fort der.  Med under 10 minutter igjen av matchen fikk Vålerenga også straffe, etter at Tobias Pachonik ble vurdert til å ha tatt ballen med hånden innenfor egen 16-meter. Stabæk-spilleren fikk også rødt kort etter at Saggi hadde sett situasjonen på TV.  VIF-kaptein Stefan Strandberg reduserte deretter fra straffemerket for VIF, som angrep med 11 mot ni Stabæk-spillere mot slutten av kampen som ble avsluttet med åtte minutters tilleggstid. 2–1-resultatet gjør at Stabæk ligger på 6. plass i Eliteserien, mens Vålerenga er nummer ni.

Summary: Stabæk-VIF 2-1: Hoveddommer Rohit Saggi ble truffet av en flaske fra publikum og trengte hjelp til å komme seg på bena.

Summary: Situasjonen skjedde etter kampslutt da dommerteamet forlot stadion.

Summary: Saggi bruker hendelsen som en læring og påpeker økende problem med respekt for dommere. Han har det fysisk bra etter hendelsen.

Summary: Politiet avhører den ansvarlige og undersøker skadeomfanget på Saggi. Den mistenkte er anmeldt for kroppskrenkelse.

Summary: Flere kontroversielle situasjoner under kampen, inkludert Bakengas 2-0-scoring mot VIF og Krogstads utvisning.

Summary: VIF kaptein Stefan Strandberg reduserte fra straffemerket, men kampen endte 2–1 til Stabæk.

Summary: Stabæk ligger nå på 6. plass i Eliteserien, mens Vålerenga er nummer ni.


NESBYEN (VG) Innbyggerne i Rukkedalen har vært innesperret i to døgn. Sjelden har en tur på butikken smakt så godt. Nesbyen i Viken fylke er spesielt hardt rammet av ekstremværet «Hans». Store deler av tettstedet ligger under vann.  Tirsdag og natt til onsdag ble ekstra utfordrende for kommunen i det sentrum av bygda var delt i tre soner.  Det førte til at blant annet Rukkedalen ble isolert tirsdag ettermiddag. Britt Kristin Klyve (46) er en av dem som har vært innesperret. – Det har vært store krefter i sving. Man føler seg litt maktesløs, sier hun til VG. Torsdag har hun kjørt ned til der veien er stengt, parkert bilen, blitt hentet og kjørt til Nesbyen sentrum. Nå må hun ha mat. – De siste dagene har vært skremmende. Heldigvis har ikke vi eller huset vårt blitt skadet, sier hun til VG mens hun går langs veien med en pose i hver hånd. Ifølge Hallingdølen er flommen i Nesbyen trolig den største på over 100 år. Tirsdag kveld evakuerte kommunen innbyggere innenfor 50 års flomsone. Ingeborg Torseth (90) var den første som ble evakuert i Nesbyen tirsdag. Flommen nådde langt over vinduskarmen. Natt til torsdag er enda flere innbyggere ved Hallingdalselva evakuert. Like etter VG har sagt ha det til Britt fra Rukkedalen, kommer en vennegjeng på fire fra samme sted gående fra butikken i Nesbyen sentrum. Da VG treffer dem har de fått mobildekning for første gang på to dager. Rukkedølingene har kjørt til veisperringen, der de blir hentet av Røde Kors – både for å handle og for å hente medisiner. – Vi må ha mat – og potetgull, sier Monica Lislegård (57). Mistet kontakt med omverdenen Venninnen Anne Synnøve Andersen (53) forteller at det har vært skremmende å være innesperret. – Vi har ikke hatt kontakt med omverdenen, så vi har følt oss litt forlatt. Hvis noen hadde blitt syke hadde det ikke vært mulighet til å komme seg inn. Gudskjelov har vi holdt oss friske. Og huset har ikke fått noen skader, heldigvis, forteller hun. Anne Synnøve forteller at det har vært utfordrende å ikke ha mobildekning. – Vi har familie i Nesbyen sentrum og i Ål. Det har vært en forferdelig følelse å ikke vite hva som skjer med dem. Jeg gråt da jeg fikk tak i dem på telefonen, sier hun. Nesbyen kommune skriver på sine nettsider at flommen nå heldigvis er på god vei ned.  – Det er vi veldig glade for, men samtidig må vi minne om at vi fortsatt har risiko for skred de neste døgnene, skriver de.

Summary: Nesbyen i Viken fylke er hardt rammet av ekstremværet «Hans», med store deler av tettstedet under vann.

Summary: Rukkedalen ble isolert og innbyggerne har vært innesperret i to døgn.

Summary: Flommen i Nesbyen er trolig den største på over 100 år, og kommunen evakuerte innbyggere innenfor 50-års flomsone.


Russisk uavhengig nettavis: Her blir Navalnyjs lik trolig flyttet fra straffeleiren

Disse bildene kan ifølge Mediazona vise kortesjen som flyttet Aleksej Navalnyjs lik fra straffeleiren og til den største byen i regionen. Videoopptaket starter kl. 23.54 lokal tid fredag kveld, samme dag som russiske fengselsmyndigheter gikk ut med opplysningen om at den russiske opposisjonslederen var død. Kortesjen kan altså i nattens mulm og mørke ha flyttet liket fra straffekoloni nummer tre i Jamal-Nenets-regionen til Salekhard, som er det administrative senteret.  Det tar normalt sett en time å kjøre denne distansen, som blant annet handler om å krysse den store elven Ob, men ifølge Mediazona kjørte kortesjen svært langsomt og stoppet til tider helt opp. Det uavhengige russiske mediet kan ikke legge fram bevis for at kortesjen virkelig transporterte Navalnyjs døde kropp, men svært mye taler for det. Blant annet er dette den eneste veien mellom de to stedene - alternativet er helikopter. Dessuten var et kjøretøy fra fengselsvesenet en av bilene i kortesjen. På sommeren går det en ferge her, men på vinteren kan de kjøre på isen som legger seg på Ob. Området ligger i Russlands Arktis, og det har de siste dagene vært rundt ti minusgrader. Kortesjen besto av i alt fire kjøretøyer. Bildene er fra overvåkningskameraer. – Vi antar at det var denne kortesjen som fraktet Navalnyjs kropp til Salekhard, skriver Mediazona, som er anerkjent for sin undersøkende journalistikk. De fikk i 2020 Fritt Ords mediepris. Novaja Gazeta Europa siterte søndag en ambulansearbeider på at liket befinner seg på likhuset på sykehuset i byen. Dette er ikke bekreftet av myndighetene. Derimot har folkene rundt Navalnyj opplyst at hans mor Ludmila har prøvd å få ut liket, men har fått beskjed om at saken etterforskes og at det derfor ikke er mulig å få det. Mandag morgen sto Navalnyjs mor og hennes advokater utenfor likhuset der liket angivelig befinner seg, og ble nektet tilgang, skriver talsperson Kira Jarmysj på X. – En av advokatene ble bokstavelig talt dyttet ut, skriver Jarmysj.  Hun legger til at personalet ikke vil svare på spørsmål om hvor Navalnyjs kropp er. Russiske myndigheter kan, med loven i hånd, holde på kroppen i inntil 30 dager så lenge dette er begrunnet i hensynet til etterforskningen, ifølge menneskerettighetsgruppen OVD-info. De to Russland-ekspertene Jakub M. Godzimirski og Aage Borchgrevink har antydet overfor VG at familien kanskje aldri vil få liket utlevert.  De viser til at Russland aldri utleverte liket av den tsjetsjenske opprørslederen Aslan Maskhadov da han ble drept i 2005, trolig av FSB.  Sjef for FSB den gang var Nikolaj Patrusjev, som de siste årene har vært kjent som mannen som er nærmest president Vladimir Putin. Begge er tidligere spionsjefer, begge er fra St. Petersburg og så å si like gamle.

Summary: Bilder og videoer viser en konvoi som kan ha vært den som flyttet opposisjonspolitiker Aleksej Navalnyjs døde kropp fra Jamal-Nenets-regionen til Salekhard

Summary: Russiske fengselsmyndigheter annonserte opposisjonspolitikerens død fredag kveld

Summary: Navalnyjs mor og advokater nektes tilgang til liket

Summary: Russland-eksperter mener at familien kanskje aldri får liket utlevert


Staten fulgte ikke opp miljøkravene i loven. Da gjorde de amerikanske tenåringene noe nytt. 16 ungdommer tok med seg Montanas grunnlov inn i rettssalen i høst. Denne grunnloven gir innbyggerne rett til «et rent og helsebringende miljø».  Ifølge ungdommene bryter myndighetene grunnloven. For det republikanske flertallet i Montana har lagt ned forbud mot å utrede miljøkonsekvensene av nye olje- og gassfelt. Denne staten får en tredel av sin energi av å brenne kull.  Det ble en domsavsigelse for historiebøkene: Det var den første gangen amerikanske ungdommer gikk til retten med en klimasak.   Og dommer Kathy Seeley ga tenåringene rett.  Dommen viser hvordan miljøbevegelsen ikke bare driver politisk arbeid, men satser på domstolene. I Norge fikk reindriftssamene på Fosen en viktig seier i Høyesterett, da landets høyeste domstol vurderte hvor stor erstatning de skulle få fra utbyggerne av vindmøller. Greenpeace og Natur og Ungdom fikk en viktig seier i Oslo tingrett i januar. De hevdet at staten brøt loven da klimakonsekvensene av tre nye oljefelt ikke ble utredet godt nok. Staten har anket saken. Flere tar klimakampen til retten Våren 2021 vant advokaten Roger Cox en stor sak i Nederland. Oljeselskapet Shell ble beordret til å kutte 45 prosent av klimautslippene sine før 2030. Etter seieren sa han til The Financial Times at verden kunne regne med en voldsom vekst i slike søksmål. Cox fikk rett.  De fem siste årene er det mer enn en dobling i antallet rettssaker som handler om miljøet. Det viser tall fra Sabin, et senter for miljøjus ved Colombia-universitetet i USA.  Ved inngangen til 2023 hadde senteret oversikt over 2180 saker som skulle opp for domstolene, i 55 land. Erfaring viser at rundt halvparten av sakene vinnes. Professor Michael Gerrard leder senteret. Han sier til Aftenposten at det er to grunner til veksten i slike søksmål: I Norge og andre land hvor miljøbevegelsen går til retten, kommer anklager om at de kjemper på gal bane. De anklages for «rettsliggjøring» når folkevalgtes vedtak blir overprøvet av en dommer. Det argumentet fnyser professor Gerrard av. – Det retten tar stilling til, er om politikerne følger loven eller ikke, sier han. Advokaten Roger Cox, som stadig går til retten med miljøsaker, forklarer det slik: – En av de viktige grunnene til at vi har et rettssystem, er å gi oss balanse i samfunnet. Det skal beskytte oss mot at regjeringen bryter menneskerettighetene våre. Snor seg unna Her hjemme er Frode Pleym enig. Han leder den norske avdelingen av Greenpeace, som nylig vant mot den norske staten. – Vi skjønner godt at stater og bedrifter forsøker å sno seg unna med påstander om at slikt må holdes utenfor rettssystemet, sier han. Pleym aksepterer rett og slett ikke premisset for anklagene. – Regjeringsadvokaten forsøkte å henge slike merkelapper på oss, om at vi rettsliggjør. Det dette handler om, er hvorvidt politikerne følger loven, sier han. I saken som nå er anket, konkluderte tingretten med at regjeringen ikke kartla konsekvensene for klimaet godt nok.  Det skulle vært gjort, før oljeselskapene fikk tillatelse til å bygge ut nye felt. Demokrati i praksis Adele Matheson Mestad leder Norges institusjon for menneskerettigheter. Hun avviser at det er snakk om en «udemokratisk rettsliggjøring».  – Tvert imot er det grunnleggende demokratiserende at man klargjør konsekvenser av politikken som føres, så borgerne kan gjøre seg opp sin demokratiske mening, sier hun. – Ved å tvinge staten til å følge reglene, sikres borgernes rett til miljøinformasjon som er forankret i Grunnloven. Kan vedta på nytt Etter at den norske staten tapte i tingretten, sa flere jusprofessorer til Aftenposten at det ikke nødvendigvis vil endre oljepolitikken. Politikerne kan svare med å ta opp de gamle vedtakene, endre dem slik at de ikke bryter loven, og vedta på nytt. Det kan innebære nye, grundigere utredninger, men tillatelsen til utbygging kan fortsatt gis. – Ja, det kan jo politikerne gjøre, men det er jo både kynisk og farlig. Hva gjør det med vanlige folks rettsoppfatning om staten hever seg over domstolene? sier Frode Pleym.

Summary: En gruppe tenåringer i USA vant en rettssak mot staten Montana for å unnlate å følge opp miljøpolitikken.

Summary: Det har vært en økning i rettssaker som handler om miljø, med dobling i antall saker over de siste fem årene.

Summary: Noen anklager miljøbevegelsen for rettsliggjøring, altså at politiske beslutninger blir overprøvet av dommere.


Lille Girona ryster Spania: – Ikke i min villeste fantasi

Da trener Míchel (48) ble ansatt, var målet klinkende klart: Å berge plassen. Etter 15 kamper er Girona à poeng med Real Madrid på toppen av tabellen. Den lille katalanske klubben, som holder til ti mil nordøst for Barcelona, har bare tapt én gang denne sesongen.  Lørdag ble 0–1 til 2–1 i sluttminuttene mot Valencia. Savio ble matchvinner på overtid.  Senere på kvelden vant Real Madrid 2–0 over Granada. Begge har 38 poeng og er fire foran Barcelona, som slo Atlético Madrid 1–0 søndag. – Selv ikke i min villeste fantasi trodde jeg at vi skulle toppe La Liga, sa Míchel tidligere i høst. Klubben styres av City Football Group (GFG) inn. CFG er holdingselskapet som administrerer fotballklubber verden over. Konsernet er eid av tre organisasjoner, med Abu Dhabi United Group som største eier med 78 prosent. Selskapet eier Girona, Manchester City, New York City FC og Troyes AC – for å nevne noen. Via CFG har Míchel kunnet støtte seg på kompetanse, analyser og statistikk, faglig veiledning og ikke minst nye spillere fra holdingselskapets mange klubber.  Én av disse, som virkelig har vist seg frem i La Liga, er den 19 år gamle Sávio Moreira. Han gikk gradene i akademiet til Atlético Mineiro, klubben i Belo Horizonte som tidligere har hatt stjerner som Ronaldinho, Diego Tardelli og Gilberto Silva i sine rekker. Troyes – en klubb som er eid av City Football Group – fikk tilslaget og hentet unggutten for 6,5 millioner euro. Overgangssummen kan øke med ytterligere 6 millioner euro basert på ulike prestasjonsbonuser. Sávio har ikke spilt et eneste minutt for den franske 2. divisjonsklubben Troyes. Sist sesong gikk han på lån til PSV i Nederland – uten at han slo gjennom. Det ble en håndfull kamper på A-laget og flest for reservelaget. Suksessen kom umiddelbart i hans første sesong i Girona.  Barcelonas sportsdirektør Deco så tidlig talentet – også før City Group kom på banen. Nå kan det bli vanskelig. Sávio er på lån i Girona, men er eid av CFG på en avtale som løper til 2027. Etter at flere nøkkelspillere som Oriol Romeu, Taty Castellanos og Rodrigo Riquelme forsvant i sommer, trodde mange at Girona skulle få trøbbel med å hevde seg. Men Quique Carcel, sjefen for sportsavdelingen, og Míchel har satt sammen et godt kollektiv med hjelpen fra CFG og noen spesielle kjøp. Ukrainerne Viktor Tsyhankov og Artem Dobryk ble hentet inn. Sistnevnte scorer hvert 60. minutt og står med seks mål og fem målgivende. Midtbanespiller Tsygankov har spilt 12 kamper (startet fire) og har to mål og en assist. Yangel Herrera (fire mål) ble opprinnelig kjøpt av Manchester City. Han kom på lån forrige sesong og spiller nå etter en permanent overgang. Yan Couto er på lån i klubben. Han er Manchester Citys eiendom. Det var de som stusset da Daley Blind ble hentet. 33-åringen kom fra et mislykket opphold i Bayern München. Blind kom ikke til Girona på grunn av farten, men snarere sin presise venstrefot.  Den bruker han til å strø pasninger fra den bakre treeren når Girona ikke skal forsvare seg. Han går så langt opp i banen som han kan tillate seg og styrer mye av spillet.

Summary: Girona og Míchel (48) har hatt en fantastisk start i La Liga, à poeng med Real Madrid på toppen av tabellen.

Summary: City Football Group har spilt en viktig rolle i lagets suksess, med økt kompetanse, analyser og tilgang til nye spillere.

Summary: Mange nøkkelspillere forsvant før sesongen, men god samhandling mellom Míchel og Gironas sportsavdeling har bygget et sterkt kollektiv.

Summary: 19 år gamle Sávio Moreira har vist seg frem i Girona og vekket interessen til Barcelona.

Summary: Girona spiller underholdende angrepsfotball og er laget med flest mål (34) i La Liga.


Ekspertene refser oppmøte: – Synd for langrennssporten

Kun seks nasjoner var med på langrennsstafetten i Gällivare søndag. Ekspertene er svært kritiske til det. – Skal vi ha stafetter i verdenscupen ... så kom igjen. Alle landslag må stille opp, ellers kan vi like gjerne bare legge ned, sier en irritert Calle Halfvarsson til svenske Expressen. Norge ble nummer fire på kvinnestafetten i Sverige søndag. De hadde ingen sjanse.  På stafetten var det ni lag. To av lagene var annetlag, mens det ene laget var en «miks» med utøvere fra Italia og Polen. Flere større nasjoner reiser hjem. – Det er kun seks nasjoner som stiller rene lag. Det er syltynt, rett og slett, sier NRK-ekspert Fredrik Aukland på kanalens radiosending. Han fortsetter: – Det er ikke bra. Man kan stille seg spørsmål om dette er en riktig arena å ha start i verdenscupen på eller om det bør være forbeholdt mesterskap. Mer enn seks nasjoner burde uansett stille til start. Sverige (x2), Tyskland (x2), USA, Norge, Finland og Kasaksthan stilte til start søndag. Til sammenligning var det 18 forskjellige nasjoner til start i kvinnenes stafett i skiskyting tidligere denne uken. Den tyske landslagstreneren Axel Teichmann henviser til skiskytingen. – Jeg synes det er veldig pinlig for FIS, sier Teichmann til Viaplay. – Når vi har så få lag fra startstreken ... hvis du for eksempel sammenligner til skiskytingen. Det er hva vi burde sikte mot. – FIS bør spørre landslagene og utøverne hva som skal til for at de deltar i slike konkurranser. Fordi vi vil ha de beste utøverne, ikke bare i individuelle øvelser, men også i lagøvelsene. Viaplay-ekspert Niklas Dyrhaug synes det er for dårlig. – Alle de store nasjonene har et ansvar om å stille når det er stafett, fastslår Dyrhaug og viser spesielt til Frankrike som ikke deltok – selv om både kvinnene og herrene gikk 10-kilometeren lørdag. – Jeg synes det er veldig synd for langrennssporten. Man kan argumentere for at dette kommer for tidlig og at det er fire helger i Norden og sånt, men sesongen er ikke så lang og da synes jeg nasjonene skal stille til start, understreker Dyrhaug. Franskmennene, som reiste hjem søndag, har selv forklart fraværet på stafettene til det franske skimagasinet Nordic Mag. – Det er veldig slitsomt, forteller den franske landslagstreneren Alexandre Pouyé til magasinet. Han poengterer at franskmennene raskt bestemte seg for at fire påfølgende helger i Norden er for mye: – Vi må respektere idrettsutøvernes integritet. Vi kan ikke delta i alle løpene og gjøre alt fullt ut. Frankrike har stemt mot kalenderen for denne sesongen, og det er fornuftig for oss å ikke stille til stafetten, forteller Pouyé. Frankrike stilte heller ikke til herrenes stafett søndag. Der er det i alt ti nasjoner med. – Det er viktig for å gjøre sporten interessant. Når ikke de beste nasjonene er med så blir det litt B-preg på stafetten og det er veldig synd. FIS må se på det og da er kanskje kalenderen for tøff, sier Viaplay-ekspert Marit Bjørgen. Hun vet hva hun snakker om. Bjørgen tok åtte OL-gull og 18 VM-gull i sin langrennskarriere. – Kanskje hatt tre helger med flere konkurranser og hatt en frihelg, sier hun. Langrennsekspert Åge Skinstad er enig med langrennsdronningen. – Det har vært vanlig at det har vært tre verdenscuphelger før jul og i år er det fire. Og det er kanskje en medvirkende årsak. At terminlisten burde kanskje tatt hensyn til det. Og heller ha individuelle løp på den tiden her og spart stafetten til senere, sier Skinstad til VG. – Synes du det er et B-preg? – Jeg tror ikke Sverige, USA og Tyskland synes det. Men det er synd at det ikke er flere lag med, sier Skinstad. Renndirektør Michael Lamplot fikk spørsmål hva han tenker om at nasjoner som Frankrike vraker stafetten: – Det handler ikke om prioritering. De har vært lenge i Skandinavia. De forbedrer seg til Östersund og Trondheim. Men det er synd, vi vil alle se mange nasjoner i stafetten, sier Michael Lamplot til Viaplay. – Fire uker i Skandinavia er lenge nok. Vi reiser hjem til Frankrike søndag, sa franske Jules Chappaz til Expressen lørdag.

Summary: Denne helgen er det verdenscup i Gällivare for langrennsleiren. Søndag er det kvinne- og herrestafett, men flere av de større nasjonene dropper det.

Summary: Flere eksperter er svært kritiske til det.

Summary: Den svenske utøveren Calle Halfvarsson mener vi bare kan legge ned stafetten om det skal være slik som det er søndag.

Summary: Seks rene nasjoner stilte til start på kvinnesiden søndag.