Supersvak krone kan gi hotellboom: – God følelse i magen

En norsk krone i knestående kan gi dobbel effekt for turistnæringen. Ikke bare kommer utlendingene, mange nordmenn «skremmes» til å holde seg innaskjærs. Kristin Krohn Devold, sjefen for NHO Reiseliv, melder om gode sommervibber.  En av fire reiselivsbedrifter venter flere utenlandske gjester sammenlignet med samme periode i fjor mens fire av 10 melder om samme bookingnivå. Det viser NHOs medlemsundersøkelse for mai. – Det lover veldig godt for sommeren. Vi har en god følelse i magen, sier Devold til VG. Og det er ikke bare utlendingene som kommer. Pandemien har gitt nordmenn smaken på eget land.  Se tabellen nederst i saken hvor mye det koster å bo på hotell i Norge. – Reiser utenlands til høsten – Folk er flinke til å kombinere egen hytte med hotell, camping og rundreise. Da kan man få en flott ferie for mindre penger totalt. Kronen spiller også inn, sier Devold og legger til: – Utenlandsferien blir i større grad flyttet til høstferien eller en annen sesong. Ifølge NHO-toppen er forhåndsbookingene høyere enn det som er vanlig så langt i et normalår. På årsbasis er for øvrig to av tre gjester norske. Den økte pågangen merkes også i Stavanger. Økt etterspørsel i Stavanger  – Vi har allerede en høyere innbooket sommer sammenlignet med samme tid i fjor, skriver Monika Sandvold.  Hun er direktør for det historiske hotellet Hotel Victoria i Stavanger. – Det er økt etterspørsel fra både utenlandske og norske turister, fra USA og Storbritannia, og spesielt fra Nederland, sammenlignet med tidligere år. Det er tydelig at nordmenn heller reiser i Norge enn å ta turen til land med sterk valuta, sier hotelldirektøren. Klaget ikke på norsk ølpris Også bransjeforeningen Norsk Reiseliv melder om god stemning. – Tilbakemeldingene fra hotellkjedene er at det ser veldig bra ut. De har gode bookinger for sommeren, en kombinasjon av nordmenn og utlendinger, sier direktør Per-Arne Tuftin til VG.  Norsk Reiseliv omfatter landets 15 største reiselivskonsern innen hotell, transport og opplevelser. – Under pandemien oppdaget nordmenn Norge som et godt feriemål. Det ser ut til å fortsette. Så er nok en god del skremt over hvor lite de får for norske kroner i utlandet og velger å feriere hjemme. Da blir det dobbelt. For nå får utlendingene valuta for pengene. Som Tuftin oppsummer:  – Dette var den første vinteren hvor danskene ikke klaget over ølprisen. – Kalde reiseføtter Svak krone og sterk inflasjon bidrar til at nordmenn flest holder seg innenfor landets grenser, skal vi tro en fersk undersøkelse YouGov har gjort for Europeiske Reiseforsikring, som er en del av If. Her svarer 67 prosent at de skal feriere i Norge mens 17 prosent drar til andre nordiske land og 28 prosent reiser lenger ut i Europa. Dyrtiden har bidratt til at bare 40 prosent sier de reiser på ferietur som planlagt mens 14 prosent rett og slett dropper hele feriereisen og 30 prosent velger seg et rimeligere feriested.  – Det er veldig mange som ringer oss fordi de har fått kalde reiseføtter. De spør om vi dekker avbestillingskostnader på grunn av den økonomiske situasjonen, sier Andreas Handeland, kommunikasjonsdirektør i If, til VG. Han forteller at de som tar kontakt ofte har booket flybillettene, men så ser de at med svak krone og høy inflasjon er hotellet blitt 50 prosent dyrere siden sist de sjekket. I tillegg til at alt annet er blitt mye dyrere på feriestedet. – Jeg skjønner at de ringer for å sjekke muligheten, men vi kan ikke dekke manglende reiselyst eller manglende økonomisk fundament. Men sykdom, skade og dødsfall i nær familie dekker vi selvfølgelig, sier Handeland.
– Blir nok rekordår  Mot rekord for fjordcruise Imens flokker utlendingene til norske fjell og fjorder. – Vi merker absolutt at Norge har en svak krone. Vi går inn en svært god sesong, dette blir nok rekordår for oss, sier Kristian Jørgensen, daglig leder i Fjord Tours som tilbyr kollektivbaserte rundturer. Særlig det amerikanske markedet vokser. Men også europeere – som nå kommer svært langt med euro – setter snuten mot nord. Og utlendingene svir av mer enn hva de gjorde før. – For meg er 3000 kroner mye for et hotellrom, men på grunn av valutaen er det ikke spesielt dyrt for en amerikaner. Mat har vært dyrt i Norge, men nå kan utlendingene spise like rimelig her som i Frankrike eller Italia, sier Jørgensen. Kristin Krohn Devold i NHO Reiseliv tror også klima er blitt en viktigere faktor for utenlandske turister. – Mange synes det er deilig å slippe unna 40 grader. Men det er klart at kronekursen hjelper godt, sier hun. Fjord Tours opplever også økt pågang fra nordmenn, som er selskapets tredje største kundegruppe.  – Men den er ikke like stor, sier Jørgensen og peker på at rundt 70 prosent av oss vanligvis tar sommerferien i Norge. – Før var nordmenn velstående når de var turister i utlandet. Det er vi ikke nødvendigvis lenger, avslutter han.  Hotellrådgiver Peter Wiederstrøm fra Wiederstrøm Hotel Consulting har analysert tall fra Benchmarking Alliance, som dekker omtrent 64 500 hotellrom i Norge.  – Vi vet ikke hvordan prisbildet blir i sommer, men hittil i år er vel prisene i Norge samlet sett opp rundt 10 prosent fra i fjor, opplyser han til VG. Oslo har mye høyere innbooking per primo mai i år for både juni, juli og august, enn tilsvarende måneder på samme tid i fjor. – For de tre andre store byene er innbookingen for sommeren god, spesielt i Bergen, mens det for Trondheim og Stavanger ser ganske bra, sier han. Men Wiederstrøm presiserer at tallene er svært usikre. - Det er er et stykke frem og foreløpig er det ikke snakk om enorme bookingmengder, i alle fall ikke for juli og august. Været, krigen og valutakursendringer er også faktorer som spiller inn. Så hva koster det å bo på hotell hvis du legger ferien til Norge? Her er noen priseksempler VG fant for en familie på fire i en natt, hos booking.com og på hotellenes hjemmesider denne uken: Flere detaljer om priseksemplene ligger i teksten under tabellen.

Summary: Norsk turistnæring forventer økt etterspørsel fra både innenlandske og utenlandske turister denne sommeren på grunn av en svak norsk krone.

Summary: En av fire reiselivsbedrifter venter flere utenlandske gjester sammenlignet med samme periode i fjor.

Summary: Pandemien har gjort at nordmenn i større grad ferierer i eget land.

Summary: Økt etterspørsel merkes også i Stavanger, med booking fra blant annet amerikanske, britiske og nederlandske turister.

Summary: Høy inflasjon bidrar til at nordmenn ferierer innenlands.

Summary: Utlendingene bruker mer penger i Norge enn før.


Mann pågrepet etter flere tilfeller av uønsket seksuell atferd i Oslo

Mannen i 20-årene er siktet for to tilfeller av seksuelt krenkende atferd og et tilfelle av seksuell handling. Politiet undersøker nå om det er en sammenheng med andre overfall. Torsdag litt etter klokken 16 ble en mann i midten av 20-årene pågrepet av politiet i Oslo. Han skal ha oppsøkt unge kvinner samme dag i området Grønland og Gamlebyen og utvist uønsket seksuell atferd, herunder blotting, opplyser politiet. Mannen er nå siktet for to tilfeller av seksuelt krenkende atferd. I tillegg er han siktet for et tilfelle av seksuell handling ved Linderud onsdag. Han er foreløpig ikke avhørt. – Han vil i dag bli fremstilt for lege for en foreløpig vurdering av hans tilregnelighet, skriver politiet i en pressemelding. Siktede er kjent for politiet fra tidligere for mindre alvorlige forhold, men ikke for seksuallovbrudd, opplyser politiet.  Undersøker sammenheng Politiet undersøker om den siktede kan settes i sammenheng med noen av de tre overfallene mot unge kvinner i Grønland- og Tøyenområdet tidligere denne uken. – Bakgrunnen for dette er modus, fremgangsmåte, beskrivelser og selve området. De aller fleste tilfellene har skjedd i område Grønland. Det er derfor naturlig for oss å se på sakene i sammenheng, sier seksjonsleder Ann Kristin Grosberghaugen til VG. – Er siktede mistenkt for forholdene nevnt i går? – Ja, det er en mistanke, men samtidig grunn til å undersøke nærmere. Grosberghaugen sier det vil vurderes om mannen vil siktes for flere forhold. Den siktede mannen har fått oppnevnt advokat Cathrine Grøndahl som forsvarer. Hun sier til VG at hun ikke har fått snakket med sin klient og har derfor ingen kommentar til saken.  Politiet beskrev de tre hendelsene de meldte om torsdag slik: Fornærmede har tatt bilde og video I forbindelse med hendelsene torsdag opplyste politiet at gjerningspersonen er beskrevet som en mann med mørk hud mellom 20 og 40 år. Grosbergstuen bekrefter til VG at den siktede mannen samsvarer med disse beskrivelsene. Hun opplyser videre at politiet har fått inn en del bilde- og videomateriale som de nå undersøker nærmere. – Blant tilfellene som ble meldt i går, er det en eller muligens flere av de fornærmede som har tatt bilde og video av gjerningspersonen. Vi undersøker nå disse filene, sier Grosbergstuen. – Håper på rettferdighet Anette Skjerven Arnkværn er bistandsadvokat for kvinnen som skal ha blitt overfalt onsdag 14. juni ved Eiriks gate/Jens Bjelkes gate i Tøyen-området.  – Vi er kjent med at politiet har pågrepet en person i forbindelse med andre straffbare forhold, og at politiet undersøker om denne personen kan ha noe å gjøre med de tre overfallene på Grønland denne uken. Dette følges selvsagt med interesse, og det er fint at politiet vurderer sakene i sammenheng, skriver hun i en SMS til VG.  – Imidlertid har jeg forstått det slik at vedkommende verken er avhørt eller siktet for de tre overfallene på Grønland, og derfor er det alt for tidlig å trekke konklusjoner. Hvorvidt dette er samme gjerningsperson, blir derfor rene spekulasjoner på nåværende tidspunkt. Donya Alizadeh er oppnevnt som bistandsadvokat for kvinnen som skal ha blitt forsøkt voldtatt i Botsparken mandag. Hun forteller at hennes klient er veldig glad for at politiet har pågrepet en mistenkt, selv om politiet har ikke bekreftet at den pågrepne er mistenkt i saken til klienten til Alizadeh.

Summary: Etter flere overfall i Oslo er en mann i midten av 20-årene pågrepet av politiet.

Summary: Mannen er siktet for to tilfeller av seksuelt krenkende atferd og ett tilfelle av seksuell handling.

Summary: Politiet undersøker om det er en sammenheng med tre overfall mot unge kvinner som skal ha skjedd tidligere denne uken i Grønland- og Tøyenområdet.

Summary: Siktede vil bli fremstilt for en lege for å vurdere hans tilregnelighet.

Summary: Politiet utelukker ikke at det kan komme nye siktelser.


Høyre og Ap i skolekrangel om kunstig intelligens

Høyre mener Ap og regjeringen er en KI-sinke i skolen. Ap mener Høyre går for fort frem - og vil forby rene skjerm-skoler. – Altså, regjeringen tar ikke lederskap. De kan ikke lukke øynene for at kunstig intelligens har blitt en del av skolehverdagen. Regjeringen og Ap må forstå at KI har kommet for å bli. Jeg hadde sett at de hadde et helt annet tempo, sier Linda Hofstad Helleland til VG. Hun sitter på Stortinget for Høyre, var minister for digitalisering i forrige regjering,  og er selv elevmamma. Hennes viktigste etterlysning er felles nasjonale retningslinjer for KI-bruken. Hun fikk med seg at regjeringen ganske nylig kom med nasjonale retningslinjer for bruk av mobiltelefoner.  Men Helleland har dårlig tid. Skolen har dårlig tid. Det er så fort gjort å komme helt bakpå, advarer Høyre-veteranen på Stortinget. Hun minner om at Høyre foreslo på Stortinget i november at nye retningslinjer for KI i skolen måtte komme. I Stortingets bibliotek sitter Elise Waagen (Ap) med et annet utgangspunkt: – Det er på høy tid å sende et kraftig signal om at fysiske bøker skal brukes på alle trinn i grunnskolen. Det betyr ikke at skjermen skal ut, men begrenses kraftig. Det betyr også at det ikke vil være greit å kun ha digitale læremidler, sier Waagen til VG. Mer om Ap-toppens syn på kunstig intelligens i skolen senere i saken. Helleland hyller inntoget av kunstig intelligens i den Høyrestyrte Osloskolen: – Oslo har jo greid dette selv. Fordi de ikke har tid til å vente på staten. Der har de utarbeidet retningslinjer etter en pilotering på bruk av KI som de har hatt på noen skoler. Oslo kommune kjøpte nylig inn lisenser til bruk av kunstig intelligens i skolen for 92.000 elever. – Ideelt sett hadde vi hatt litt mer tid på oss. Men vi hadde ikke annet valg, sa divisjonsdirektør Trond Ingebretsen i Utdanningsetaten til Aftenposten. KI-iveren Oslo har i ettertid måttet tåle sterk kritikk for sin KI-iver, fra blant andre medieprofessor Petter Bae Brandtzæg ved UiO, som mener kommunen bør stoppe innføringen av KI. «ChatGPT har knapt fylt ett år, vi vet lite eller knapt ingen ting om denne teknologien i kontekst av skolen. Forskningen på feltet er minimal. Vi er i en eksperimenteringsfase», skrev han nylig i Aftenposten. Elise Waagen (Ap) har også merket seg Osloskolens raske KI-grep. –  Jeg er skeptisk til det, det må jeg si. Jeg ser jo at dette er noe av det som sikkert kommer til å prege skolehverdagen i årene som kommer, og at elevene må lære seg det. Men når jeg ser at det tas i bruk såpass raskt og i så lav alder, så tror jeg det er grunn til å skynde seg langsomt og være kritiske, sier Waagen. Hun mener det er like viktig med et forbud mot å fjerne fysiske lærebøker i det digitale racet som mange skoler opplever for tiden. Nettbrett-bølgen – Nettbrett og skjermbruk kom som en flodbølge innover Norge under Høyreregjeringen - uten noen form for overordnet plan eller regulering som kommunene måtte forholde seg til.  Hun vil derfor nå gå inn for å innføre krav til fysiske bøker i skolen.  – Jeg mener det er på høy tid å sende et kraftig signal om at fysiske bøker skal brukes på alle trinn i grunnskolen. Det betyr ikke at skjermen skal ut, men begrenses kraftig. Det betyr også at det ikke vil være greit å kun ha digitale læremidler, sier Waagen til VG. Utdanningsdirektoratet har hittil laget en kompetansepakke om KI til støtte for skolene. Denne tar for seg hva kunstig intelligens er, og hvordan og verktøy basert på KI fungerer.  Kappløpet – Frykter du et kappløp mellom kommunene om å være mest moderne for å ta i bruk verktøy som KI, Waagen? – Jeg opplever at det er en større bevissthet rundt dette nå, men at det kanskje har vært mer kappløp tidligere. Jeg har også sett et kappløp om å ha flest iPad'er og tidligst mulig i skoleløpet. Men så er det flere og flere nå som hever stemmen og stiller noen grunnleggende spørsmål, konstaterer Aps skoletalsperson på Stortinget. Waagen etterlyser en bedre balanse mellom bruk av KI og digitale verktøy - og bruk av lærebøker. – Nå har jo Ap og regjeringen tatt fra elevene mobilen. Skal dere ta fra dem nettbrettene også? – Nei, vi skal ikke ta fra dem nettbrettene. Det kan de være trygge på. Men vi skal sørge for at skolen har de læremidlene den trenger til relevant læring. Og når vi vet at leseferdighetene, det å lese lange tekster, blir best med bøker, så er det lærebøker man må ha, understreker Waagen. Linda Helleland mener Ap ikke henger med i utviklingen. – Vi må se på kunstig intelligens som et hjelpemiddel. Et verktøy for økt læringsutbytte. Og hvis ikke skolen skal være en arena for å lære elevene å bruke det på en konstruktiv og trygg måte for å lære mer, da er vi helt på feil spor, sier Høyretoppen. Hun frykter en skjev utvikling der elever i noen kommuner får fordeler av å bruke KI, mens andre blir hengende etter. –  Det er alvorlig, sier Helleland. PS Ifølge Utdanningsdirektoratet kommer de første faglige rådene om bruk av KI i skolen 29. februar. Rådene vil basere seg på erfaringer og innspill nasjonalt og internasjonalt, samt tilgjengelig kunnskap og materiale, slik som vår eksisterende kompetansepakke om temaet, skriver Udir i en e-post til VG.

Summary: Høyres Linda Hofstad Helleland mener regjeringen raskt bør utvikle nasjonale retningslinjer for bruk av kunstig intelligens (KI) i skolen.

Summary: Ap's Elise Waagen er skeptisk til Oslos hurtige innføring av KI og mener skolen må ha en balanse mellom digitale verktøy og lærebøker.

Summary: Hun vil foreslå et forbud mot rene skjerm-baserte skoler i Ap’s nye partiprogram.

Summary: Utdanningsdirektoratet har opprettet en kompetansepakke om KI for skolene.

Summary: Utdanningsforbundet etterlyser bedre opplæring av lærere og felles retningslinjer fra staten, for å hindre store forskjeller mellom skoler og kommuner.


Google kutter ut «gjestemodus» for Chromecast

Google har i det stille fjernet muligheten til å «caste» innhold til en Chromecast i nærheten uten å koble til samme wifi-nett - såkalt gjestemodus. Det melder 9to5Google.  Gjestemodusen ble først lansert i 2014, og benyttet av det som den gang var ganske finurlig teknologi.  Chromecast-dingsen startet med å sende ut bluetooth- og wifi-signaler som ble fanget opp når du startet opp en app med cast-støtte på en Android-telefon - som da ville vise cast-ikonet.  Paret ved hjelp av lyd Når du så ba om å etablere en tilkobling, ville Chromecast generere en firesifret PIN-kode som fungerte som autentisering for enheten som ville koble til. Denne ble først forsøkt overført til telefonen ved hjelp av det som for et menneske ville være uhørbare lydtoner, men som telefonen ville kunne fange opp.  Hvis det ikke fungerte, ville den samme PIN-koden vises på hvileskjermen til Chromecast eller i Google Home-appen.  – Du har venner på besøk og før du vet ordet av det, har det oppstått en kamp i stua om hvem som kan vise den artigste Youtube-videoen. Nå er det enda enklere for venner å caste til TV-en din uten først å måtte koble til wifi. Med den nye gjestemodusfunksjonen kan alle med en Android-enhet caste til TV-en din så lenge de er i samme rom, het det fra Google i 2014.   Funksjonen fungerte på første-, annen- og tredjegenerasjons Chromecast, men ikke på den siste versjonen med Google TV.  Airplay fungerer liknende Hovedkonkurrenten Apple TV har for øvrig muligheten til å sende innhold fra andre Apple-enheter direkte til Apple TV-en uten å gå veien om wifi  - såkalt peer-to-peer Airplay. I stedet opprettes det en egen wifi-tilkobling mellom Apple TV og enheten du vil sende fra.  «Når Apple-enheter ser etter andre enheter, kringkaster de en liten Bluetooth-annonsering som angir at de ser etter peer-to-peer-tjenester. Når en enhet med peer-to-peer-funksjonalitet hører denne BTLE-pakken, oppretter den eller blir med i et peer-to-peer-nettverk direkte mellom enhetene. Enhetene bytter parallelt mellom dette midlertidige nettverket og alle infrastrukturnettverk de var i tidligere for å levere både AirPlay-videostrømmen og eksisterende Internett-tjeneste», heter det på Apples støtteside.  Også AirDrop, Continuity og andre Apple-funksjoner bruker samme teknologi.

Summary: Google har fjernet gjestemodus-funksjonen på Chromecast. Denne modusen lot brukere kaste innhold til en Chromecast-enhet uten å være koblet til samme Wi-Fi-nettverk.

Summary: Gjestemodusen ble først lansert i 2014

Summary: Funksjonen fungerte kun på første-, andre- og tredjegenerasjons Chromecast, men var ikke tilgjengelig for den nyeste versjonen med Google TV.

Summary: Google har ikke gitt noen offisiell grunn til hvorfor funksjonen ble fjernet.

Summary: Hovedkonkurrenten, Apple TV, tilbyr en liknende funksjon med deres peer-to-peer Airplay, som tillater direkte innholdsoverføring mellom Apple-enheter uten bruk av Wi-Fi.


Putins hårda krav på försvarsminister Sjojgu

President Putin har hårt ställda krav på sin försvarsminister. På en månad ska Sergej Sjojgu ”styra upp situationen” vid fronten, enligt tankesmedjan ISW: ”Presidenten förväntar sig ett fullständigt upphörande av den ukrainska offensiven”. Putin ger försvarsminister Sjojgu till början av oktober på sig att lösa situationen vid fronten. President Putin vill även att Ryssland tar initiativet och tar fram konkreta planer på att ta över en större ukrainsk stad. Det uppger en källa nära Kreml som den amerikanska tankesmedjan Institute for the study of war hänvisar till.  Om påståendena stämmer menar ISW att den ryska militärledningen kan komma att lansera ”kompromisslösa motattacker” för att stoppa den ukrainska motoffensiven. Trots att dessa kan komma till ett högt pris för den ryska militära kapaciteten. Tankesmedjan hänvisar bland annat till tidigare kostsamma offensiver som genomförts för att tillgodose president Putin. Krav på framgångar Förutom att stoppa den ukrainska offensiven skriver källan att det förts fram krav på att utveckla en plan för att ta över en större stad i Ukraina. ”Till exempel Cherson, Odessa, Kharkiv eller Dnipro”, skriver källan.  Försvarsminister Sjojgu ska ha accepterat både kravet på att ta fram planerna för att ta över en stad samt att lösa situationen vid fronten.  ”Presidenten förväntar sig ett fullständigt upphörande av den ukrainska offensiven”, skriver källan. Vidare skriver ISW att Rysslands beslut att försöka hålla mark kan ha politiskt strategiska mål, snarare än militära. ”Putin kan ha beordrat den ryska militären att hålla alla initiala defensiva positioner. Detta för att skapa en illusion av att den ukrainska motoffensiven inte har uppnått några taktiska eller operativa effekter, trots det betydande stödet från väst”, skriver ISW.  Kritiserats tidigare Försvarsminister Sergej Sjojgu har tidigare kritiserats från flera håll, bland annat från den ryska duman. I samband med Wagnergruppens uppror pekades han även ut av gruppens dåvarande ledare Jevgenij Prigozjin.  ”Wagners Befälhavarråd har fattat ett beslut. Ondskan som kommer från den militära ledningen i landet måste stoppas” sa Prigozjin under upproret. Sjojgu anklagades även för att ha planerat att förstöra Wagnergruppen. Försvarsministern ska bland annat ha signerat en order som krävde att alla ryska ”frivilligkårer” var tvungna att skriva under kontrakt med det ryska försvarsministeriet, något Prigozjin vägrade att skriva under.

Summary: President Putin kräver att försvarsminister Sjojgu stoppar den pågående ukrainska offensiven och tas fram en plan för att ta över en ukrainsk storstad inom en månad.

Summary: Om förväntningarna inte uppfylls kan Ryssland lansera hårda motattacker, trots sina stora kostnader, enligt amerikanska tankesmedjan ISW.

Summary: Rysslands hållning kan vara mer politiskt strategisk än militär, i syfte att skapa illusionen om att Ukrainas motoffensiv inte har haft någon effekt.


Israel tog del av Hamas detaljerade planer – ett år före attacken

Ett dokument kallat ”Jeriko-muren” avslöjade Hamas planer för en attack liknande den som genomfördes den 7 oktober. I detalj beskrivs olika positioner och hur Hamas bland annat skulle slå till med drönare och skärmflyg.  Israel tog del av dokumentet ett år före attacken – men trodde inte Hamas var kapabla att genomföra planen. På morgonen den 7  oktober inleddes attacken som Hamas kom att kalla Al-Aqsa-flodvågen. Över 1200 människor dödades och drygt 240 personer kidnappades och fördes till Gaza. Initialt beskrevs attacken som en överraskning. Men enligt New York Times, som har tagit del av dokumentet ska Israel ha kommit över dokument som detaljerat beskrev attacken – mer än ett år innan den skedde. Trots vetskapen om planen bedömde israelisk militär den som orealistisk – man trodde inte att Hamas var kapabla att genomföra den. Beskrev attacken i detalj Dokumenten som enligt New York Times ska ha spridits brett inom den israeliska militären innehöll detaljerade uppgifter som stämmer överrens med attacken den 7 oktober. Raketattacker, användningen av drönare, skärmflyg, motorcyklar och hur Hamas skulle bryta igenom barriären mot Israel på ett flertal ställen och strömma in beskrivs i detalj. Även israeliska militära positioner och kommunikationscentraler finns kartlagda. Det 40-sidiga dokumentet inleds med ett citat från Koranen. ”Överraska dem genom porten, om du gör det kommer du säkerligen att segra." Efter attacken den 7 oktober har Hamas använt citatet ett flertal gånger i sin kommunikation.  Tog inte uppgifterna på allvar Dokumentet nådde Israel under förra året men trots varningarna valde man att inte agera. Dokumenten nådde tidigt den israeliska militärens Gazadivision som ansvarar för säkerheten vid gränsen.  ”Det är inte möjligt att avgöra än om planen har accepterats fullt ut och hur den kommer att manifesteras”, skrev en militär bedömare från Gazadivisionen efter att ha tagit del av dokumenten.  Tre månader före attacken slog en senior analytiker inom armén larm. Hamas genomförde då intensiva övningar som var snarlika de i dokumenten. Under övningarna tränade Hamas på att inta militära baser och kibbutzer.  Analytikern menade att planerna i dokumenten inte var fiktiva. Männen som tränade ska även ha använt sig av samma citat som inledde ”Jeriko-muren” dokumenten.  ”Det är en plan designad för att starta ett krig, inte bara en räd mot en by”, skrev analytikern.  Misslyckat underrättelsearbete Flera tjänstemän uppger att Israel hade kunnat förhindra attackerna mot kibbutzerna runt om Gazaremsan, eller åtminstone dämpat förödelsen av dem om man tagit varningarna på allvar. Om Israels premiärministern Benjamin Netanyahu eller några andra högt uppsatta politiker tog del av dokumenten är oklart.  Hamas attack beskrivs som det värsta misslyckandet för israelisk underrättelsetjänst sedan Yom Kippur kriget 1973, då Egypten och Syrien överraskande attackerade Israel. Flera tjänstemän uppger för New York Times att fräckheten i dokument gjorde den enkel att underskatta. Att Hamas skulle attackera med hundratals män var inte möjligt, man trodde snarare att de kunde samla ett par dussin.

Summary: Ett dokument kallat ”Jeriko-muren” avslöjade Hamas planer för en attack liknande den 7 oktober – ett innan attacken.

Summary: Israels säkerhetstjänst underskattade planen och bedömde den som orealistisk trots de detaljerade förberedelser som beskrevs i dokumentet, vilket ledde till över 1 200 döda och 240 kidnappningar.

Summary: Denna bedömning och efterföljande handlingar har ansetts som det största misslyckandet för Israels underrättelsetjänst sedan Yom Kippur-kriget 1973.


Kjøpe ny bensin- eller dieselbil nå? Dette må du vite

Bruktbiler med «gammeldags» bensin- og dieselmotor rives vekk, og prisene på dem stiger. Bør du kjøpe ny fossilbil i stedet? Slik svarer ekspertene. VG har gjennom flere artikler omtalt prisraset på elbiler, og at mange nå velger å kjøpe brukt bensin- eller dieselbil.  Mens lagrene av usolgte elbiler hoper seg opp, selges brukte fossilbiler raskt unna på Finn.no og hos forhandlere. Det har fått prisene på mange av dem til å øke, ifølge både auksjonsfirmaer, NAF og statistikk fra Finn.no.  Det store spørsmålet er om bruktprisene på diesel- og bensinbiler er blitt så høye at det snart er like lønnsomt å kjøpe en som er splitter ny. Svaret er ikke enkelt, for utvalget av nye biler med fossil-motorer blir mindre og mindre. Hybrid-tilbudet er stort, men bruktprisene på flere av dem holder seg ikke like godt ifølge Finn.no-statistikk. Samtidig sier ekspertene at noen helt konkrete hybridmodeller holder seg svært godt i pris.  VG har laget en oversikt over utvalget nye biler med bensin- eller dieselmotor, samt hybrider, til under 800 000 kroner.  Hvem av dem er smarte kjøp nå? Ekspertene peker på flere kandidater.  Teknisk bilekspert i NAF, Benny Christensen, sier at det frem til nå har vært lønnsomt å kjøpe en 2–3 år gammel bruktbil der mye av verditapet er tatt av første eier – og det fortsatt er nybilgaranti igjen.  – Slik er det nok fortsatt, men ikke like klart som det var. Noen bilmodeller holder seg nesten skummelt godt i pris, sier Christensen – og legger til: – Det er både interessant, spennende og litt overraskende det som skjer i bilmarkedet om dagen.    Han sier at selv om det kan være lønnsomt å kjøpe ny fossilbil på grunn av stor etterspørsel i bruktmarkedet, kan det forandre seg: – Selv om annenhåndsverdien på disse bilene er høy akkurat nå, så er det langt fra sikkert at det er slik når du skal kvitte deg men en slik bil om noen år. Dessuten er bruken av fossilbiler dyrere, sier Christensen.  Han minner om bompasseringer, ferger, parkering og drivstoffpriser – samt mulige kjøreforbud i bykjerner i fremtiden.  Dersom du skal kjøpe ny fossilbil nå, anbefaler NAF-eksperten fire biler som kan holde seg godt i pris (to av dem er dog over 800.000 kr): – Toyota Yaris (fra 313.500 kr). En kjempesuksess helt siden den kom i 1999. En av Norges mest solgte biler i alle disse årene. Slett ikke uten grunn. Liten, billig og kvikk småbil.  – Skoda Superb 2,0 TDI 4x4 (fra 690.400 kr). Sunn fornuft på fire hjul. Svært romslig, praktisk og ujålete bil som gir mye bil for pengene. Her får man plass til hele familien, bagasjen og bikkja.  – Volvo XC60 (fra 884.400 kroner). Perfekt Norges- og hyttebil. SUV med litt høy bakkeklaring og et lite snev av overklasse. Tradisjonelle Volvo-verdier med suveren sikkerhet og gode seter får du på kjøpet. – Porsche 911 (fra 1.807.623 kr). Lykkepille (kostbar sådan) på fire hjul. Kjøreglede, ikon-status og kvalitet er noen stikkord her. 911 er en ny og gammel klassiker som aldri går av moten. Denne tar jeg med fordi jeg tror at typiske entusiastbiler alltid vil ha livets rett.  Firmaene som arrangerer bilauksjoner i Norge er de som er tettest på markedet, og merker endringer aller først.  Ifølge administrerende direktør Stig Otto Nilsen i Stadssalg, er det særlig en konkret bensinhybrid og en konkret dieselbil som kan være smarte nybilkjøp nå, fordi de holder seg veldig godt i pris: – Bil nummer én er Toyota Rav 4 bensin-hybrid. Denne har vi stor etterspørsel hos oss for tiden, sier Nilsen.  Hans andre råd er en gammel klassiker fra samme merke, men som kanskje ikke passer for alle:  – Trenger du bare en praktisk toseter så er Toyota Land Cruiser diesel en bra bil som holder seg godt i pris, sier Nilsen.  De fleste Land Cruiserne som selges i Norge registreres som varebiler, med mindre avgift. Noen år senere kan baksete settes inn igjen. Her er listen over nye biler med enten diesel eller bensinmotor, og hybrider (der det er et lite batteri i tillegg): Alfa Romeo  Hybrid: * Tonale 1,3 fra 693.900 kr Audi Hybrid:  * A3 Sportsback TFSI E fra 495 000 kroner. BMW: Kun bensin: * 118i, bensin, 136 HK, fra 426.400 kr * x1 sDrive18i, 136 HK, fra 560.800 kr Kun diesel: * 120d xDrive, 190 HK: 543.900 Hybrid:  * 225e xDrive Active Tourer: fra 567.200 kr * 330e Sedan: fra 650.600 kr * 330e Touring: fra 685.019 kr * X1 xDrive25e fra 586.921 kr Citroën  Kun diesel:  * Berlingo Classic 1,5 HDI, fra 291.900 kr (varebil) * Jumpy Classic L2 fra 524 900 kr (varebil) Hybrid: * C5 X fra 579.900 kr  * C5 Aircross fra 549.900 kr. Ford Kun diesel: * Ranger XLT, 170 hk, fra 644.200 kr (varebil) * Transit Connect fra 374.300 kr (varebil) * Transit fra 725.300 kr (varebil) Hybrid:  * Puma fra 377.800 kr  * Kuga fra 542.052 kr. Jeep Diesel: * Gladiator 3.0 V6 264 HK fra 859.900 kr (varebil) Hybrid: * Compass 4XE fra 584.900 kr. Kia Hybrid: * Sportage fra 534.000 kr * Ceed SW fra 374.900 kr  * XCeed fra 379.900 kr.  Mazda Kun bensin: * MX-5 fra 413.700 kr Kun diesel: * CX-60 3,3 fra 734.500 kr Hybrid: * Mazda 2 fra 321.400 kr * Mazda CX-30 fra 436.000 kr * Mazda CX-60 fra 656.500 kr * Mazda MX-30 fra 289.000 kr Mini Bensin: * John Cooper Works 231 HK fra 531.680 kr * Countryman 136 HK fra 540.800 kr  Hybrid: * Countryman fra 551.940 kr Mitsubishi Hybrid: * Eclipse Cross Phev fra 595.400 kr * ASX PHEV fra 445.800 kr Nissan Kun bensin: * Townstar Kombi 1,3 bensin fra 494.272 kr Kun diesel: * Primastar 150 HK fra 477.234 kr (varebil) * Interstar 150 HK fra 526.552 kr (varebil) Hybrid:  * Qashqai fra 443.700 kr * X-Trail fra 554.800 kr Opel Diesel: * Combo 1,5 102 HK fra 355.305 kr (varebil) * Vivara 2,0 145 HK fra 514.239 kr (varebil) * Movano 140 HK fra 653.448 kr (varebil) Hybrid: * Grandland fra 599.900 kr * Astra fra 447.900 kr Peugeot Kun diesel:  * 5008 SUV fra 607.900 kr * Boxer fra 496.900 kr (varebil)  Hybrid: * 3008 Plug-in fra 539.900 kr * 508 PSE 4x4 fra 799.900 kr Renault Kun diesel:  * Kangoo, 95 hk, fra 388.440 kr (varebil) * Express, 75 HK, fra 317.528 kr (varebil) Hybrid:  * Megane (fra 519.900kr) * Captur (fra 434.900 kr). Skoda Kun diesel (2024-modeller): * Kodiaq 2,0 TDI 150 HK 4x4 fra 624.400 kr * Octavia 2,0 TDI 150 HK fra 468.900 kr (med 4WD fra 568.900kr) * Superb FL 2,0 TDI 150 HK fra 617.400 kr (med 4WD fra 690.400 kr) Suzuki Hybrid: * Across 4x4, fra 616.900 kr * Vitara 4x4, fra 432.900 kr * S-Cross 4x4, fra 439.900 kr * Ignis Offroad 4x4 fra 275.900 kr * Swift 4x4 fra 291.800 kr Toyota Kun bensin: * Aygo X 1,0 bensin, fra 265.600 kroner. * GR Yaris 1,6 Turbo 265 hk, fra 688.700 kroner * GR86 2,4 235 HK fra 760.500 kr.  Kun diesel:  * Hilux 2,4 D-4D, fra 580.800 kroner (varebil) * Land Cruiser 2.8 D-4D fra 750.000 kroner (varebil) * Proace City 1,5 fra 428.100 kroner (varebil) Hybrid: * RAV4 fra 676.000 kr * Yaris Cross fra 378.200 kr * Yaris fra 313.200 kr * Corolla: fra 402.400 kr * Corolla Cross: fra 439.800 kr * C-HR: fra 433.100 kr * Camry fra 531.100 kr. Toyota har nesten 50 prosent markedsandel hvis rene elbiler holdes utenfor salgsstatistikken, og har de seks mest solgte modellene (hybrid).  Volvo Diesel:  * V90 Cross Country diesel fra 884.900 kr Hybrid:  * XC60 Recharge fra 889.900 kr  * V60 Recharge fra 699.400 kr VW Bensin: * Golf 1,0 TSI 110 HK fra 419.900 kr * Golf GTI 2,0 245 hk fra kr 575.800 kr * T-Roc 2,0 TSi 190 hk 4MOTION fra 595.500 kr Diesel:  * T-Roc 2,0 TDI 150 HK 4Motion fra 562.600 kr * Amarok 205 HK fra 720.900 kr (varebil) * Caddy Cargo 75 HK fra 332.000 kr (varebil) * Crafter 140 HK fra kr 591.600 kr (varebil) Hybrid: * Golf eTSI fra 471.400 kr * T-Roc TSI Evo fra 450.600

Summary: Bruktbiler med fossil-drift er svært populære, og prisene stiger. Mange velger å kjøpe disse istedenfor nye elbiler.

Summary: Tross høy annenhåndsverdi, minner ekspertene om at dette kan endre seg, og påpeker kostnader ved bruk av fossilbil bl.a. bompasseringer, ferger, parkering og drivstoff.

Summary: NAF-eksperten anbefaler fire bilmodeller som kan holde seg godt i pris: Toyota Yaris, Skoda Superb 2,0 TDI 4x4, Volvo XC60, og Porsche 911.

Summary: Beste bilkjøp ifølge Stig Otto Nilsen, en bilauksjon-ekspert, er Toyota Rav 4 bensin-hybrid, og Toyota Land Cruiser diesel.

Summary: VG gir en omfattende oversikt over nye biler med bensin- eller dieselmotor, og hybrider, til under 800 000 kroner.


Johan, 19, dömd för att ha planerat skoldåd: ”Är inget monster”

Han inspirerade David, 16: ”Väldigt otäckt” Johan tänkte dricka sig full på vodka och gå till sin gamla skola för att mörda människor på måfå.  Det sa han i alla fall i det första polisförhöret.  – Allt blev fel. Folk beskriver mig som en fruktansvärd person men det stämmer inte.  Den 19-åriga mannen som vi kallar Johan har glasögon, mörka kläder och en försiktig uppsyn. Han bor med sin mamma i Stockholms södra utkanter och han stämmer väldigt väl in på vad som i forskningen brukar benämnas som en ”ensamagerande våldsverkare”.  Han har haft problem med psykisk ohälsa och han har varit med om traumatiska händelser. Han har haft det svårt i skolan. Han har närt en fascination för skolattacker och andra våldsdåd. Han har delat brutala klipp på sociala medier och i chattar har han beskrivit planer på att skada människor.  Några timmar efter dubbelmordet på Malmö latinskola i mars 2022 skickade Johan ett mess till en kompis. Där skrev han att det bara var en tidsfråga innan något liknande skulle hända i Stockholm.  Meddelandet nådde polisen och Johan togs in till förhör. Där berättade han om planer på att dricka sprit, gå till sin gamla skola och mörda två utpekade personer i personalen samt andra, slumpvis utvalda offer. Bakgrunden var att Johan placerats i specialklass, vilket ”fuckat upp” hans liv. – Jag förlorade alla mina vänner och jag kände mig förolämpad eftersom ingen lyssnade på mig.  I senare förhör sa Johan att utredarna feltolkat honom. Han uppgav då att allt bara hade varit fantasier och att han aldrig tänkt göra någonting i verkligheten. Men bland hans tillhörigheter hade polisen hittat en kniv och en hammare som han hade svårt att förklara vad han skulle göra med.  Både tingsrätten och hovrätten ansåg att bevisningen höll för att döma Johan för förberedelse till mord.  ”Utredningen ger starkt stöd för att Johan på ett konkret sätt planerade att agera utifrån sina tankar och faktiskt genomföra någon typ av våldsgärning på sin gamla skola”, står det i domstolens avgörande.  Till Aftonbladet säger Johan att han anser att domen är felaktig. Men han är mer intresserad av att prata om bakgrunden till att han spred så mycket våldsamt material och uttryckte sig som han gjorde. – Jag mådde väldigt dåligt under den här perioden, men jag ville aldrig skada andra människor. Mycket av det jag sa var menat som skämt, men jag inser nu hur illa det ser ut.  Johan uppger vidare att han är intresserad av psykologin bakom skoldåd. – Jag har funderat mycket på vad som får människor att begå sådana handlingar och vad som kan göras för att stoppa dem.  Vad har du kommit fram till?  – I grund och botten handlar allt om psykisk ohälsa. Om man mår dåligt och känner att ingen bryr sig och att man inte har någon att prata med så är det väldigt lätt att man hamnar i en negativ spiral.  Johan kände sig dömd på förhand när han blev utmålad som en potentiell våldsverkare.  – Skolpersonalen får ju utbildning i att identifiera människor som är i riskzonen för att begå dåd och det är väl bra men det får inte bli så att alla som är ensamma och tysta och har vissa intressen beskrivs som monster. Det är vi inte. Jag är inget monster.  Men oavsett vad Johan hade för intentioner så står det klart att de filmklipp han spred fungerade som inspirationskällor för David när han planerade en attack mot sin skola.  I polisens utredning finns meddelanden där Johan ger förslag på datum för ett angrepp. Men det finns också skärmdumpar som visar hur han försöker avstyra dådet.  – Jag skrev som jag gjorde för att vinna hans förtroende och för att samla information som jag kunde ge vidare till polisen.  Hur ser du på att David verkar ha sett dig som en förebild?  – Det känns väldigt otäckt. Jag insåg inte hur seriös han var och hur han tolkade det jag skrev. Så fort jag insåg att han menade allvar så anmälde jag.  Vad skulle du vilja säga till någon som mår dåligt och kanske har väldigt mörka tankar?  – Försök hitta någon att snacka med som du kan lita på. Det finns alltid hjälp att få.

Summary: En 19-årig man i Stockholm som planerade att mörda två av personalen på sin gamla skola har erkänt för polisen. Han hade också delat våldsamma videoklipp som inspirerade en annan ung man att planera ett skolattentat.

Summary: Trots att han förklarat att han bara fantiserade och aldrig tänkte genomföra något, dömdes han till förberedelse för mord.


850 mennesker på venteliste for hørselshjelp. – Et nasjonalt problem, sier klinikkdirektøren.

Ingolf Ræstad har ventet til sammen halvannet år. – Det gikk hardt utover min kone, sier han om alle månedene uten høreapparat.  Da de gamle høreapparatene sluttet å virke, ble livet et helt annet for Ingolf Ræstad. Og for hans kone.  – Det har vært både tungvint og unødvendig, sier Inger Ræstad.  Alle beskjeder måtte gjentas. Sosial omgang ble vanskelig.  – Det gikk hardt utover min kone, sier han. Hun nikker:  – Mye frustrasjon og irritasjon. Men vi lever sammen ennå, sier hun og smiler.    Å få nye høreapparat var ikke lett. Ræstad ble henvist av fastlegen til hørselssentralen på Haukeland universitetssjukehus. Etter ti måneder på venteliste fikk han testet hørselen og rekvirert nye høreapparat.  Så ble det nye ti måneder å vente på time til finjustering av de nye apparatene.  Barn og unge først i køen På Haukeland er det for tiden 850 pasienter med hørselsproblemer på venteliste.  Noen slipper til raskt, mens andre havner bak i køen.   – Barn og unge blir prioritert. Det samme gjelder når det er mistanke om at hørselstapet skyldes alvorlig sykdom, sier klinikkdirektør Evelyn Neppelberg ved Klinikk Hode/Hals.    – Eldre med nedsatt hørsel må dessverre vente lenge, legger hun til.  Årsaken er todelt:  Klinikkdirektøren ser helst avtalespesialister tar seg av pasienter med nedsatt hørsel, når hørselstapet ikke skyldes sykdom. Det gjør de også gjort i stort monn. I Helse Bergen-området er det elleve slike private øre-nese-hals-leger med offentlig avtale.  Men siden avtalespesialistene ikke får tak i nok audiografer, må de iblant avvise nye pasienter.  Da havner pasientene i kø på sykehuset. – Har de rett på helsehjelp, kan ikke vi avvise dem, sier Neppelberg.  I øyeblikket er alle audiograf-stillingene på Haukeland besatt. Neppelberg håper at det skal korte ventetiden.  Neppelberg minner om at audiografmangel er et nasjonalt problem. I Helse vest er situasjonen beskrevet i et notat til styret.  Her skriver fagdirektør Bjørn Egil Vikse at det blir meldt om økende vansker med å rekruttere nok audiografer til hørselssentraler og avtalespesialister i regionen. Resultatet er økende antall henvisninger til sykehusene og dermed økende ventetider.  På tre år er tallet på henvisninger til Haukeland økt med 70 prosent, fra 1070 i 2021 til 1776 i fjor.  Ønsker utdanning på Vestlandet I dag er det bare NTNU i Trondheim som utdanner audiografer. Helse vest har undersøkt muligheten for å etablere en treårig bachelor i audiografi også på Vestlandet.  Så langt har svaret vært negativt.  Randi Skår, som er dekan ved Høgskulen på Vestlandet, begrunner det med skolen i så fall må bygge opp et helt nytt fagmiljø.  – For å etablere en ny bachelorutdanning er vi også avhengig av å ha tilstrekkelig med søkere flere år frem i tid og at disse gjennomfører utdanningen på normert tid. Våre inntekter er avhengig av studiepoeng og kandidatproduksjon, skriver hun til BT.  NTNU i Trondheim har både slitt med å fylle opp de 40 studieplassene og, ikke minst, få studentene til å fullføre og bli audiografer.  Halvparten valgte andre yrker I fjor var avgangskullet på 21 studenter. Studieprogramleder Lars G. Rosvoldaunet tok en uhøytidelig rundspørring blant studentene.  – Bare halvparten ville søke seg jobb som audiograf, forteller Rosvoldaunet. Av de øvrige var det flere som ville ta master eller søke seg til andre yrker.  Fagdirektør Vikse sier Helse vest i dialog med sykehusene prøver å bøte på audiograf-mangelen.  – Vi vil for eksempel se om det er mulig å gjøre noe med organiseringen av arbeidet deres og om støttepersonell kan ta seg av oppgaver som audiografene ikke trenger å gjøre, sier han.  På kontoret til ledende audiograf Thomas Evenstad på Haukeland er timen til Ingolf Ræstad over.
Evenstad har dempet deler av lydbildet og hevet andre. Audiografen er fornøyd med resultatet.  – Jeg vil si dette har vært ganske vellykket.  Så smetter Evenstad apparatene på plass bak ørene til Ræstad og erklærer:  – Frem til i dag har apparatene formelt vært til utprøving. Nå tilhører de deg. Disse blir dine en god del år fremover.

Summary: Ingolf Ræstad måtte vente i til sammen halvannet år på nye høreapparat og tilpasning av disse etter at hans gamle sluttet å virke.

Summary: Både avtalespesialister og sykehusene på Vestlandet har problemer med å rekruttere audiografer, helsepersonell som er eksperter på hørselstesting og hørselshjelp.

Summary: Det er et økende antall henvisninger til sykehusene og dermed økende ventetider på grunn av audiografmangelen, som er et nasjonalt problem.

Summary: I dag er det bare NTNU i Trondheim som utdanner audiografer. Helse vest har etterspurt et utdanningstilbud på Vestlandet.


«Musikkfabrikken» på Hunderfossen får internasjonal pris for beste nye attraksjon

En klassisk musikkopplevelse for barn er verdens beste nye parkattraksjon i 2023.   Hunderfossen Eventyrpark får «Bransje-Oscar», Thea Award, for Musikkfabrikken. Det er en slags interaktiv kino med klassisk musikk i førersetet – for barn.  – Utrolig gøy, sier skaperen Sigurd Slåttebrekk.  Han er selv i Orlando, der prisen ble offentliggjort natt til onsdag norsk tid. Musikkfabrikken vinner «Best Attraction Limited Budget» i konkurranse med all verdens fornøyelsesparker. Dette er klassen for attraksjoner det har kostet mindre enn 100 millioner kroner å bygge.  Prisen for beste attraksjon med ubegrenset budsjett går til berg-og-dal-banen Guardians of the Galaxy i Epcot i Disney World.  Det er Themed Entertainment Association (TEA) som står bak den årlige kåringen, Thea Awards.  I Musikkfabrikkens fargerike univers med animasjon, 4D-film og Oslo-Filharmonien kan besøkende oppleve musikk gjennom alle sanser. Så langt har 80.000 opplevd lyd, farger og lek i Musikkfabrikken. Attraksjonen ble åpnet i mai i år. Leken musikkformidling Musikkfabrikken har kostet rundt 18 millioner kroner å lage. 4D-attraksjonen er et samarbeid mellom Hunderfossen, Animando, Expanse, Oslo-Filharmonien, og Musikkpedagogene. Sigurd Slåttebrekk brenner for å formidle klassisk musikk til barn på en morsom måte. Han er også kjent som en av opphavsmennene til filmuniverset med den lille redningsskøyten Elias. Visjonen for Musikkfabrikken er å nå ut til nye publikumsgrupper med klassisk musikk.  – Svært få barn og barnefamilier går på konserter og ser symfonikonserter. Her får man en helt ny musikkopplevelse, sier han.  Oppskriften er formidling på lekne og innovative måter. Musikkfabrikken bruker teknologiske og kulturelle referanser som barn har et forhold til.  I attraksjonen ser barn en film i 4D der en gutt oppdager at han har synestesi. Dette er et fenomen der noen opplever at musikken har farger. I Musikkfabrikken får publikum fargesprakende, interaktive opplevelser. De får selv får «male» musikk med farger. Kniver om å være årets nyhet  Direktøren for Hunderfossen Eventyrpark, Hogne Høstmælingen, er oppglødd.  – Alle kniver om å være «årets nyhet», sier han. Høstmælingen sier de har noe så uvanlig som en attraksjon med klassisk musikk i en fornøyelsespark. – Jeg tror vi er verdens eneste. Musikkfabrikken gjør noe mange anser som finkulturelt og intellektuelt, tilgjengelig for alle. Publikum kobler på sanseapparatet. Konseptet lek og lær med musikk, film og animasjon fenger både publikum og juryen, sier han. På verdensbasis er det mer enn 5000 fornøyelsesparker med store og små nyheter hvert år. I 2021 vant Reodor Felgens Hyperakselerator i Hunderfossen Thea-prisen for beste nye attraksjon. Lisebergs Underlandet vant samme utmerkelse i 2022.  – Veldig gøy at lille Hunderfossen Eventyrpark i Norge kan hevde seg i en så stor bransje. Vi konkurrere med kvalitet, selv om vi har begrensede budsjetter sammenlignet med Disney-konsernet og andre store aktører, sier Høstmælingen. Nå er Musikkfabrikken stengt for sesongen, men kan oppleves under vinterfestival i Hunderfossen 9. februar. Thea Awards deles ut for 30. gang i Hollywood 14. mars.

Summary: Hunderfossen Eventyrpark vinner "Bransje-Oscar", Thea Award, for attraksjonen Musikkfabrikken.

Summary: Den interaktive musikkinnovasjonen for barn lar publikum oppleve klassisk musikk med alle sansene.


Johan Pehrson om L-toppens uttalande: Blev väldigt fel

L-toppen Carl B Hamiltons uttalande om muslimer och judar har lett till en kritikstorm både i och utanför partiet.  Johan Pehrson säger att det blev ”väldigt fel”.  – Vi gör ingen skillnad på respekt för människor som har olika religioner, säger han i TV4 Nyhetsmorgon.  Oppositionen vill rösta bort Richard Jomshof som ordförande i justitieutskottet efter flera uttalanden om islam och profeten Muhammed. Under onsdagen meddelade Johan Pehrson att Liberalerna inte kommer att rösta emot SD-toppen.  Riksdagsledamoten Carl B Hamilton förklarade att han står bakom partiets beslut, även om han ansåg att SD-toppens uttalanden om islam är ansvarslösa.  – Jag tror att gränsen går om de skulle börja uttala sig på samma sätt om judar, och det är inte omöjligt, sa han till TV Nyheterna.  Pehrson: Ska mötas med respekt Uttalandet väckte ramaskri både inom partiet, från oppositionen och religiösa organisationer och många menade att han gjorde skillnad på religionerna.   ”Inga minoriteter/grupper förtjänar att bli illa behandlade och samtliga partier bör stå upp mot kränkningar och diskriminering. Vad hände med allas lika värde?”, skrev Judiska ungdomsförbundet i en tweet på plattformen X, tidigare känd som Twitter.  Nu uttalar sig partiledare Johan Pehrson (L) om Hamiltons kommentar.  – Kritiken är helt berättigad. Han har också bett om ursäkt. Det här blev väldigt fel. Vi gör ingen skillnad på respekt för människor som har olika religioner. Alla människor med en tro ska mötas med respekt, säger han i TV4 Nyhetsmorgon.  Oron: Kan användas som desinformation Han menar också att det finns en risk för att det här kan bli en del av desinformationskampanjer mot Sverige.  – Sverige befinner sig i ett mycket utsatt och allvarligt säkerhetspolitiskt läge, säger han. Det är bara illvilliga krafter som inte tar till sig att Carl B Hamilton faktiskt har bett om ursäkt för det han sa, säger han. Hamilton förtydligade senare under onsdagskvällen sitt uttalande i ett sms till TV4 där han skrev att Liberalerna ”inte kan leva med rasistiska uttalanden om bland annat muslimer och judar och alldeles särskilt inte om judar”.  Senare under onsdagskvällen backade han från det han sagt och bad om ursäkt.  – Min avsikt har aldrig varit att rangordna olika religioner. Det här blev knas och fel av mig, skrev han i ett sms till TV4 Nyheterna.

Summary: L-toppen Carl B Hamiltons kontroversiella uttalanden om muslimer och judar har orsakat en kritikstorm.

Summary: Oppositionen försöker avsätta Richard Jomshof som justitieutskottsordförande efter flera islamkritiska uttalanden, men Liberalerna kommer inte rösta mot detta.

Summary: Hamilton har bett om ursäkt och partiledare Johan Pehrson bekräftar att alla religioner ska behandlas med respekt.


To av de sterke kreftene som kan skape rabalder i Ap, freder Jonas Gahr Støre i over ett år. LO-leder Peggy Hessen Følsvik freder Jonas Gahr Støre det neste året. – Valg foretar vi på landsmøtet, sier hun. Landsmøtet i Ap er neste vår. Landsstyret i Ap behandler i dag og i morgen veien videre, frem mot stortingsvalget i 2025 og kommunevalget i 2027: En plan for hvordan de skal snu den negative oppslutningen om partiet. Samtidig viser en intern velgerundersøkelse at velgerne peker på ledelsen og Støre som det største problemet for Ap. LO-lederen sier det ikke er noe de vil fokusere på nå. – Partiledelse velger vi på landsmøtet. Jeg har vært så heldig å få den tilliten at jeg har ledet valgkomiteen. Lederskap har vi et ansvar for alle sammen. – Du ser ikke for det at det ikke blir noe opprør innad i partiet, som kan utløse utskiftninger i ledelsen før landsmøtet neste vår? – Nei, det tror jeg ikke kommer til å skje. Støtte fra AUF Det er en vurdering som også AUF-leder Astrid Hoem er enig i.  – Dette handler om politikk, for å vinne tilbake velgerne. Vi må fornye oss politisk. – Dere går ikke på jakt etter eksempelvis Støre nå? – Nei. – Kan det være aktuelt på landsmøtet neste år, eksempelvis hvis oppslutningen er på 16–17 prosent? – Ethvert landsmøte skal gjøre sine vedtak. Vi vil ha fokus på å fornye politikken. Hun sier at de vil kjempe på landsstyremøtet for å vri politikken de skal utforme der i dag og i morgen. – Vi må prioritere de unge i mye større grad i vår politikk. Aps oppslutning blant de unge er krise, sier hun og viser til følgende tall: – Vi tapte i høst skolevalget for første gang på ti år. Blant de yngste velgerne er oppslutningen om Ap halvert. Og bare syv prosent av unge menn oppgir at de stemmer på Ap.  – Hva vil dere forsøke å få inn i sluttdokumentet som landsstyret skal vedta i morgen? – Noe av det viktigste er boligpolitikken. I Oslo kunne en i 2010 som singel førstegangskjøper ha råd til å kjøpe opp mot 40 prosent av boligene. I dag er det bare 3,3 prosent som har råd. – Hva vil dere gjøre? – Ikke så mye galt med politikken – Det må bygges mer og skattlegges hardere å eie flere boliger og bygges flere studentboliger. – Andre tiltak? – Det må vedtas flere ungdomsrettede tiltak som gjør at unge opplever at de kan få studere hva de vil. Stipendene må økes. Og så må vi lede an i klimakampen – for å nevne noe. Tidligere Oslo-ordfører Raymond Johansen sitter i landsstyret. – Jeg tror ikke det er så mye galt med politikken. End of discussion.
En undersøkelse Ap har gjennomført viser at velgerne først og fremst peker på ledelsen, som årsaken til den synkende oppslutningen. – Hva tenker du om den? – Det er noe vi må diskutere. Det er høye og alvorlige tall. – Ledelsen må også være en del av diskusjonen? – Alle må være del av de vurderingene vi nå skal gjøre, for bestemme veien videre. Vi skal samle oss om politikken vi skal føre og måten vi presenterer politikken på. – Hittil har ingen forum i Ap i stor grad diskutert ledelsens rolle for de svake valgresultatene? – Alle sier at alle steiner må snus. Nå skal vi diskutere hva vi skal gjøre for å snu utviklingen og vinne valget, sier Johansen. Støre: Ledelsen må ta ansvar Støre erkjenner at ledelsen har et stort ansvar for velgerflukten. – Både når det går opp og ned har lederne et ansvar. Vi har gjort et dårlig valg og da må ledelsen ta et ansvar. Men en leder må også sammen med partiet, når vi har lagt valgevalueringen bak oss, se fremover og planlegge for å snu oppslutningen.  – Veldig hyggelig Han takker for uttalelsene til LO-lederen og AUF-lederen. – Det er veldig hyggelig å få den type tilbakemeldinger. Dette er folk jeg snakker med flere ganger hver uke. Vi kjenner hverandre godt og vet veldig godt hvordan vi håndtere gode og tunge dager.

Summary: LO-leder Peggy Hessen Følsvik og AUF-leder Astrid Hoem freder Arbeiderpartiets leder Jonas Gahr Støre fram til landsmøtet i 2023.

Summary: Arbeiderpartiets landsstyre skal i dag og i morgen skal diskutere veien videre og planer for å øke partiets oppslutning.


Refser NSMs foreslåtte «forretningsmodell»: – Hva har de tenkt på?

«I overkant kreativt», «ute å kjøre» og «vrangforestillinger». Eksperter på jus og offentlig forvaltning reagerer med vantro på NSMs idé. – Dette er helt utrolig, mener jusprofessor Mads Andenæs. Han har nettopp lest Justisdepartementets brev som refererer til et møte med Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) i mai 2023. I brevet kommer det frem at NSM foreslo å utarbeide en «forretningsmodell» for å betale økt husleie i Snarøyveien 36. VG omtalte saken på tirsdag. Kort fortalt: NSM ønsket større lokaler. For å få råd, foreslo det statlige direktoratet å ta betalt for «råd og veiledningstjenester». Andenæs er professor ved juridisk fakultet på Universitetet i Oslo. Han setter spørsmålstegn ved hele ideen: – Her er NSM ute å kjøre. Hva har de tenkt på? Per Lægreid, professor emeritus ved institutt for politikk og forvaltning ved Universitetet i Bergen, er like klar i sin tale: – Dette virkar i overkant kreativt frå NSM si side, skriver han i en e-post til VG. – Skal vel først og fremst drive med forvaltning Brevet handlet altså om NSMs ønske om mer plass. Dette var departementet skeptiske til.  De vil ikke gi en allmenn fullmakt til «prising av NSMs ordinære råd- og veiledningstjenester», understreket departementet.  – Det er ikkje å undrast på at departementet ikkje vil gje ei allmenn fullmakt til prising av NSM sine ordinære råd og rettleiingstenester til et slikt formål, sier Lægreid. Han mener en slik praksis ville gi inntrykk av at NSM beveger seg i retning av å bli et konsulentfirma. – Eit direktorat skal vel først og fremst drive med forvaltning og ikkje med forretning, sier professoren i statsvitenskap. «Nye, grunnleggende brudd» NSM er Norges direktorat for forebyggende nasjonal sikkerhet og er underlagt Justis- og beredskapsdepartementet. I brevet understreket departementet at det hele handlet om en prinsippsak: «En løsning hvor NSM tar betalt for slike tjenester vil forutsette viktige prinsipielle avklaringer med departementet.» Jusprofessor Andenæs sier at han forstår Justisdepartementets innvendinger.  Han mener NSMs forslag til finansiering er et «nytt, grunnleggende brudd» på prinsippene i statens økonomiforvaltning. – Det er ikke slik at en offentlig etat kan skaffe seg inntekter som den så kan bruke på løpende investeringer. Inntekter skal gå til statskassen og utgifter dekkes med bevilgninger, understreker Andenæs. – Vrangforestillinger Jusprofessoren mener utvekslingen gir grunnlag for større årvåkenhet enn hva departementet etter hans mening har vist. – Hvis slike vrangforestillinger har gjort seg gjeldende i NSM, så har det vært klar og sterk grunn for Justisdepartementet til å følge nøyere med på det som skjer i NSM, sier Andenæs. Finansdepartementet har kritisert Justisdepartementet for ikke å ha fulgt opp NSM tettere – slik at regelbrudd kunne blitt avdekket og eventuelt avverget. De er tydelige på at Mehls departement også må bære et ansvar, ifølge avgraderte brev som VG tidligere har omtalt. – Det vil alltid være en balanse mellom tillit og detaljstyring. Inngåelse av lovlige kontrakter er etatens eget ansvar, svarte Justisdepartementet.  Onsdag bevilget Stortinget 200 millioner kroner til NSM. Slik kan etaten innløse det ulovlige lånet som kostet Sofie Nystrøm jobben. NSM vil ikke kommentere VG har spurt NSM om hva de foreslåtte «råd- og veiledningstjenestene» skulle innebære.  Direktoratet viser til det regjeringsoppnevnte utvalget som skal granske saken: – NSM skal sørge for å gjøre all nødvendig og relevant informasjon tilgjengelig for utvalget. NSM kommer derfor ikke til å kommentere på momenter som faller inn under utvalgets arbeid, skriver fagdirektør Andreas Skjøld-Lorange.

Summary: VG har tidligere omtalt at NSM foreslo en «forretningsmodell» for å betale økt husleie i Snarøyveien 36.

Summary: Eksperter på jus og offentlig forvaltning reagerer kraftig på NSMs idé om finansiere husleie på denne måten.

Summary: Jusprofessor Mads Andenæs mener Justisdepartementet må følge nøyere med på det som skjer i NSM i lys av den foreslåtte «forretningsmodellen».


Vekter dømt for å ha skallet ned TV-kjendis på utested

Vekteren nektet straffskyld og hevdet det var TV-kjendisen som slo han. Nå er han dømt til fire måneder fengsel. Den fornærmede mannen er i 20-årene, og er kjent fra både TV og sosiale medier. Forrige uke møtte han og den tiltalte vekteren i Oslo tingrett. Ifølge dommen fra Oslo tingrett er retten overbevist om at vekteren skallet ned TV-kjendisen på utestedet like før stengetid tidligere i år. Han fikk et brudd over høyre øye som følge av hendelsen. Han er nå dømt til fengsel i 120 dager, og til å betalte til sammen 31.323 kroner i erstatning og oppreisning til TV-kjendisen.  – Vi registrerer at retten har en annen oppfatning av situasjonen enn min klient. Vi vil nå gjennomgå dommen, før vi tar en endelig beslutning om veien videre, skriver hans forsvarer, Afzall Sarwar, i en e-post til VG.  På spørsmål om de kommer til å anke svarer han: – Vi vurderer mulighetene for anke, dette vil jeg gjennomgå med min klient før vi tar en endelig beslutning. Som sagt er min klient uenig med retten og rettens vurdering. Etter rettens syn er det skjerpende at volden ble begått av en vekter på jobb. Vekteren har ikke jobbet på utestedet siden hendelsen.  Han nektet straffskyld og hevdet han forsvarte seg som følge av at TV-kjendisen som slo ham. I retten fortalte han om en samtale med TV-kjendisen og en annen TV-profil som eskalerte, og at den andre TV-profilen grep armen hans.  «Etter rettens syn må det likevel forventes at tiltalte, som vekter i edru tilstand, skal være i stand til å håndtere slike hendelser uten å ty til vold» står det i dommen. – Han er fornøyd med dommen som han mener er helt riktig, sier TV-kjendisens bistandsadvokat, René Ibsen, i en uttalelse til VG. Under rettssaken uttalte TV-kjendisen at han var preget av hendelsen.  – Jeg var redd og er fortsatt redd. Jeg synes det er skummelt å dra ut, sa han og la til: – Jeg har ikke samme tiltro til vektere som jeg har hatt tidligere, som er synd. Når man er på byen skal man se på de som noen som skal være der for å beskytte deg. I retten ble det vist to videoer fra utestedet i Oslo. Det er masse folk som danser, og etter hvert ser man et møte mellom tre personer: Tiltalte, TV-kjendisen og en annen TV-profil. For publikum i rettssalen var det vanskelig å se hva som skjer på videoen, men under sin prosedyre var aktor Christian Nicolai Skjold klar på hva han mente den viser: – Videoen viser at tiltalte holder han rundt halsen og skaller han i hodet. I dommen står det at videomaterialet fra hendelsen var sentralt bevis. TV-kjendisen sa han opplevde den tiltalte vekteren som oppsøkende, og at tiltalte var ute etter å ta ham og den andre TV-profilen. – Jeg tok to steg mot han, for det så ut som han var mest på (den andre TV-profilen), så jeg tok to steg frem for å avverge den situasjonen. Det neste han husker er at han ble skallet ned, og opplevde smerte i pannen. – Jeg var litt i svime. Jeg husker ikke om jeg reiste meg eller ikke, men jeg husker at jeg tenkte «hva faen skjedde nå». Tiltalte uttalte i retten at han observerte TV-kjendisen og en annen TV-profil på utestedet, og beskrev de to som beruset. Så fortalte han om en samtale som eskalerte: – De var helt oppi ansiktet mitt. De skriker, er provoserende og bruker ubekvemme ord. Sa «Kom deg vekk, jævla tulling», så tar han ene tak i høyre arm, mens han andre er helt oppi ansiktet mitt. – Da reagerer jeg, jeg blir redd. Jeg vet ikke hva som skjer videre, men det neste er at jeg får et slag i tryne. Da reagerer jeg med å dytte unna, også klarer hodet mitt å følge med. Det var ikke med vilje å skade han. I etterkant av hendelsen skal flere andre vektere i tillegg til TV-kjendisen og den andre TV-profilen ha vært involvert. Flere vitner beskrev en situasjon som eskalerte og som endte i et basketak.  Tiltalte mente at TV-kjendisen kunne ha pådratt seg skaden under denne situasjonen. Tiltalte anmeldte TV-kjendisen etter hendelsen, men denne saken ble henlagt. – Jeg syns dette er veldig trist. Det var ikke med intensjon å skade han, jeg ville bare få han vekk. Jeg hadde ikke noe imot han, jeg hadde ikke noe imot dem, jeg visste ikke hvem de var, sa tiltalte.

Summary: En vekter er dømt til fire måneders fengsel for å ha skallet ned en TV-kjendis på et utested i Oslo

Summary: Han er også dømt til å betale 31.323 kroner i erstatning og oppreisning til TV-kjendisen

Summary: Vekteren hevdet selv han handlet i nødverge og at TV-kjendisen slo ham.

Summary: Vekterens forsvarer sier de vurderer mulighetene for å anke saken.

Summary: Hendelsen har påvirket TV-kjendisen, og han uttalte i retten at han ikke har samme til tiltro til vektere lenger


Amatørkurs med Knut Nystad: - Handlet om å ikke drite seg ut

Slik unngår du bakglatte ski og familiekrangel. – Over natten var jeg og laget mitt portrettert som den mest forhatte gruppen i Norge. Ordene er hentet fra Knut Nystads blogg i 2014 - da Norges opptreden i OL ble beskrevet som en fiasko. Og mannen som måtte stille seg til ansvar, var Nystad.  Nå, ti år senere, åpner Nystad dørene til seg og familien sin i Nittedal. VG får besøke selveste hjertet av hjemmet - smøreboden.  Fortsatt sitter Sotsji-OL friskt i minne:  – Mye handlet om å ikke drite seg ut.  Og det er nettopp dette som er grunnen til at han tar oss i mot i dag. Nystad skal sørge for at ikke du driter deg ut.  Denne ferien er det trolig ikke OL-gull som står på spill for dere der hjemme. Men kanskje er det skigleden? På forespørsel fra VG har han tatt på seg ansvaret for å sikre at din neste skitur blir en hyggeligere opplevelse. Til tross for at det denne ferien er meldt rufsevær og isete underlag.  Skismøring for «dummies» Nystad har ikke engang nærmet seg smørebenken før han slår fast at smøring rett og slett kan være unødvendig når været ikke spiller på lag med smøreferdighetene:  – Det beste er å skøyte, stake eller bruke felleski.  Men:  – Skismøring kan også være den beste parterapien for de som sliter på den fronten.  – Da kan den ene parten sitte inne, og så kan du ta deg litt tid alene i smøreboden, legger eks-smøresjefen til.  Dersom du går for parterapi-varianten, eller rett og slett ikke orker tanken på å skøyte eller stake deg gjennom løypa, så er Nystads guide som følger: Steg 1: Sandpapir  Nystad forteller at det viktigste du kan gjøre med skiene er å bruke sandpapir. Dette er for at voksen du senere skal påføre, vil bli mer slitesterk.  – Kort fortalt, vi gjør dette for at skiene skal ha like godt feste på hjemturen som i starten. Og nei - ikke vær redd for å pusse hull i skiene. Ifølge Nystad har han aldri fått det til, uansett hvor mye sandpapir han har brukt.  – Om du klarer det, jo da fortjener du nye ski, sier han.  Steg 2: Grunnsmøring  Så er det tid for å legge grunnsmøring.  Dersom du er av den utålmodige typen, råder Nystad deg til å legge en klisterspray. Velger du dette alternativet kan du hoppe rett til steg 4. – Men hvis du vil gjøre det på den vanskelige måten, som kan gi bedre glid på tørrføre, så kan du smelte inn en grunnsmøring.  Her finnes det flere varianter:  Swix VG30/35, Rode Grunnvalla P70 eller Grønn Toko. Men dersom du ikke har noen av disse tilgengelige, anbefaler han deg å gå for den hardeste smøringen du har på benken.  Grunnsmøringen påfører du akkurat som at du skulle fargelagt med et kritt, forklarer Nystad. Ikke for hardt, og ikke for svakt: – For hva skjer om du holder krittet for hardt? Jo, da knekker det, sier han.  Grunnsmøringen skal deretter smeltes med et strykejern, og korkes lett ut. Steg 3: Legg hard smøring For å øke slitestyrken er det viktig at man legger noen ekstra lag med en smøring som er litt hardere enn dagens smøring, forklarer Nystad.  – Kritt inn et lag med en blå smøring for eksempel. Smelt den inn som over, og kork lett. Gjenta dette to ganger til.  Steg 4: Finn dagens smøring  Så til dagens smøring.  Du har sikkert ofte lurt på hvilken farge du skal gå for? Alternativene er i hvert fall mange - grønn, blå, fiolett og rød. – Du går ut, finner ut av lufttemperaturen, og velger dagens smøring.  Hjemme i Nittedal har Nystad, naturligvis, et eget skismøringstermometer. Har du ikke det, så er løsningen ganske grei:  Sjekk gradestokken, og velg skismøringen som er egnet for utetemperaturen.  Eksempelvis - er en minusgrad ute, så velger du et produkt som har denne temperaturen i sin beskrivelse. Dagens smøring påføres på akkurat samme måte - som om du skulle tegnet med et kritt.  Deretter bruker du en smørekork, og glatter ut smøringen til du får et jevnt lag.  Skal du gjøre som Nystad, så gjentar du prosessen tre ganger. Hvis ikke - så gjør du det så mange ganger du gidder.  Men hva med klister? Det er for de litt mer viderekomne, sier han. Skal vi tro Nystad er nøkkelen til god skismøring mange tynne lag. Og gjerne en dose kjærlighet i hvert av dem. Men uavhengig av hvor mange lag du ender opp med å legge, sitter du forhåpentligvis igjen med noen gode tips. Trolig kan de gjøre skituren noe hyggeligere, uten en klagende familie på slep.  Det kan også være lurt å ta med seg en skrape og noen alternative smøringer i lomma. Da kan du justere både festet og humøret underveis. – Men så må jeg jo bare spørre, hvilken utøver har vært mest krevende å smøre for? – Hvis vi skal si hvem det alltid var mest styr rundt, så var det selvfølgelig showet rundt Petter Northug. Ikke fordi at han vanskelig, for han var verdens mest fantastiske fyr å jobbe med.  Det var derimot «showet Northug» som førte med seg smøringsdramatikk.  – Hvis han ikke vant, så var det skiene som ble lagt under lupen av journalistene først.  Bakglatt eller ei, ifølge han selv er det ikke noe bedre sted å bruke feriedagene enn i sporet.  – Hva er bedre enn å forenes ute på ski?  Dessuten mener han det er den beste medisinen for både kropp og sinn: – Jeg tror at ski kan være med på å skape en mestringsfølelse og opplevelser, som gjør at man kan møte små og store problemer i hverdagen på en mye bedre måte.

Summary: Ikke la deg skremme av feriens ruskevær. Ifølge Knut Nystad, tidligere smøresjef for Norges skiforbund, er det ingen grunn til å unngå skiløypa.

Summary: Nå deler han sine beste tips om skismøring for å sikre deg en god skiopplevelse.

Summary: En tur ut i sporet kan bidra kan gi deg glede og mestringsfølelse, ifølge smørelegenden.


Stiftelsestilsynet skal granske millionoverføringer

Åpner tilsyn med Rasmus Meyers legat. Stiftelsestilsynet skal se nærmere på millionbeløp som er overført til etterkommere. Siden 2012 har styret i legatet til Rasmus Meyer delt ut over 23 millioner kroner til Meyers etterkommere.  Legatets hovedoppgave er å forvalte det 700 mål store friluftsområdet som det eier i Åstveitskogen. Nå blir pengeoverføringene gransket. Det får BT bekreftet i en e-post: – Stiftelsestilsynet har åpnet tilsyn i Rasmus Meyers legat blant annet med bakgrunn i at det har vært flere medieoppslag der det er stilt spørsmål ved styret sin forvaltning av stiftelsen, herunder de utdelinger som er gjort, skriver seniorrådgiver Reidun Åsen. Styreleder i legatet, Einar Drægebø, kommenterer beslutningen slik: – Jeg synes det er helt naturlig at de har åpnet tilsyn basert på all den medieomtalen som har vært, og da særlig relatert til valgkampen og de diskusjonene som var rundt dette da. Gjennomgår dokumenter Han sier de skal svare på alle spørsmålene og bistå med den informasjonen som tilsynet måtte be om, og avviser at de har gjort noe som «ikke er i samsvar med vedtektene eller forsvarlig drift». Stiftelsestilsynet har etterlyst dokumenter fra styret i legatet i forbindelse med kontrollen de skal gjennomføre. Deretter skal de vurdere å kalle inn styret til et møte. – Dette er en sak som har høy prioritet hos oss, skriver seniorrådgiver Åsen. Hun understreker at det er styrets ansvar å se til at stiftelsens formål ivaretas og at utdelinger foretas i samsvar med vedtektene.  Det er strenge regler for hvordan midlene i legatet kan brukes. Vedtektene ble opprettet i 1917 og slår fast at etterkommerne kun kan få utdelt renter fra kapitalen i legatet. Har delt ut penger Overfor BT har styreleder Drægebø tidligere uttalt at det aldri har vært noe utbytte i legatet utover det han beskriver som «mindre kapitalavkastning». Men som BT tidligere har skrevet er det delt ut over 23 millioner kroner til etterkommere siden 2012. Da BT konfronterte Drægebø med dette i september, avviste han at utbetalingene brøt med vedtektene: – Utbetalingene er i samsvar med vedtektene og rokket ikke ved legatets grunnkapital, godkjent av revisor. Det var også innhentet en skattemessig vurdering. Bare siden 2016 er det delt ut 15,5 millioner. Disse pengene stammer fra en utbyggingsavtale legatet har inngått med det tidligere selskapet Constructa, som nå heter Saarco Eiendom. Selskapet har i flere år jobbet for å få bygge ut sykehjem, eller en såkalt demenslandsby, i tillegg til et stort antall boliger på legatets eiendom. Men politikerne i Bergen har vendt tommelen ned. Pantsatte tomten I fjor sommer ble fem av tomtene til legatet, inklusivt selve hovedtomten, pantsatt for 75 millioner kroner. I grunnboken står det at tomtene ikke kan disponeres over uten samtykke fra rettighetshaver, som er Harris advokatfirma.  Thor Småbrekke i Saarco Eiendom AS sier pantet er sikkerhet for de rettighetene selskapet har i legatet. – Det er blant annet for å se til at andre entreprenører ikke kan gå inn og gjøre noe på de områdene vi har sikret. De 75 millionene stammer ikke fra en konkret kjøpesum eller avtalesum, ifølge Småbrekke.  Til nå har BT dokumentert at utbyggingsselskapet har overført 21 millioner til legatet. Hvor mye som gjenstår, vil han ikke kommentere. Styreleder Drægebø er selv partner i Harris. Han mener det ville vært oppsiktsvekkende om eiendommen ikke hadde vært pantsatt i forbindelse med utbyggingsavtalen. – Dette er en erklæring som sikrer at grunneier ikke skal kunne inngå avtaler med andre for de samme arealer.

Summary: Stiftelsestilsynet har åpnet tilsyn med Rasmus Meyers legat. Over 23 millioner kroner har blitt utdelt til Meyers etterkommere siden 2012.

Summary: Legatets hovedoppgave er å forvalte et 700 mål stort friluftsområde i Åstveitskogen.

Summary: Det er strenge regler for hvordan midlene i legatet kan brukes. Vedtektene fra 1917 slår fast at etterkommerne kun kan få utdelt renter fra kapitalen.

Summary: Styreleder Einar Drægebø avviser at de har brutt med vedtektene.


Avslørte opptil 15 brilletyver i uken. Nå stjeles det nesten ingen solbriller.

Bjørnar Moxnes’ famøse brilletyveri slo positivt ut på tyveri-statistikken på Gardermoen. Men én gruppe stjeler som før.  Ikke så galt at det ikke var godt for noe: Etter at daværende Rødt-leder Bjørnar Moxnes i juni ble tatt for å ha stjålet et par solbriller, har knapt én norsk passasjer blitt avslørt for å ha stjålet solbriller på Oslo lufthavn. – Blant dem som snakker norsk og kan følge med i norske medier, har det vært en drastisk nedgang i brilletyverier. Det forteller Roar Myhrer. Han har fanget butikktyver i samarbeid med butikkene på Gardermoen i 15 år. Han jobber i selskapet Sikring- og Servicetjenester AS. – Oppmerksomheten rundt brilletyveriet i sommer har hatt en klar forebyggende effekt. Vi har gått fra forholdsvis mange brilletyverier til nesten ingen, sier han. Noen stjeler som før I tall betyr det følgende:  – Det hjelper at passasjerene er blitt klar over at vi holder et øye med dem. Få nordmenn blir nå tatt for brilletyverier.  Men én gruppe holder på som før: Utenlandske passasjerer stjeler fortsatt briller. Og dessuten: Moxnes-effekten slår ikke inn på totaltallene. For selv om tallet på brilletyverier går ned, stjeles det mer av andre varer. – Totalt sett går utviklingen i feil retning, sier Myhrer. Har tatt flere profilerte personer Oppmerksomheten rundt Moxnes’ solbriller har imidlertid ikke virket avskrekkende på alle profilerte personer. Flere er blitt avslørt av dem som følger med på overvåkingskameraene. – Senest denne uken tok vi en profilert kvinne for tyveri, forteller Myhrer.  Det gjaldt ikke solbriller, men taxfree-produkter. Forklaringene er ofte de samme, ifølge Myhrer. Det er spenningen som driver dem. Og en form for egoisme. – Hadde vi fjernet disse to motivene, ville vi som butikktyvfangere hatt lite å gjøre her. Når vi spør hvorfor, svarer de ofte følgende: De ville kjenne på adrenalinet og spenningen. Avsløres av kroppsspråket Årelang erfaring har lært Myhrer hva han skal se etter når han følger passasjerene via kameraovervåkingen. Bevegelsene til tyvene er ofte avslørende. – Kroppsspråket er vårt fremste våpen. Tyvene avslører seg selv med signalene de sender ut: Måten de legger og plasserer varen på trallen på, og hvordan de triller rundt. Men i motsetning til det kanskje noen tror: Jul er ikke høysesong for butikktyverier på Gardermoen. – I desember er kanskje svinn og tyveri det minste problemet. Det tror jeg skyldes at det er mange øyne der ute. Det er i rolige perioder at det er flest tyverier.

Summary: Solbrilletyverier på Gardermoen har minsket etter at tidligere Rødt-leder Bjørnar Moxnes ble tatt i juni.

Summary: Roar Myhrer, som har jobbet med å fange butikktyver på Gardermoen i 15 år, mener medieoppmerksomheten har hatt en klar forebyggende effekt.

Summary: Moxnes-effekten har ikke slått ut på totaltallene. Selv om brilletyverier har gått ned, stjeles det mer av andre varer.


Vil forby at fritidsbåtene dumper kloakken rett i Oslofjorden

Klimaministerens dom er krystallklar: – Bæsj i fjorden høres ikke spesielt lystig ut. Og det er ikke spesielt lystig. Det er ikke noe nytt at tilstanden i Oslofjorden blir stadig verre. Nå mener klima- og miljøminister Andreas Bjelland Eriksen (Ap) at man har kommet til et kritisk punkt. Han mener dagens bruk er på et nivå fjorden ikke tåler. Derfor vil regjeringen blant annet forby utslipp av kloakk fra fritidsbåter i Oslofjorden. –Hovedbegrunnelsen for forslaget er at man har en tilstand i Oslofjorden som går i helt feil retning.  Det er ett av flere tiltak for å bedre situasjonen i fjorden. Tilstanden i Oslofjorden er blitt omtalt som en krise. Flere rapporter viser at dyr og planteliv sliter med å overleve. Statsråden: – Ikke spesielt lystig Utslipp av kloakk fra fritidsbåter er en kilde til utslipp av næringsstoffer og smittestoffer. For mye utslipp gir oppblomstring av alger som bruker opp oksygenet i vannet. Algevekst kan gi endringer i artssammensetninger og færre arter på dypere vann. I tillegg til miljøkonsekvensene snakker man ofte om det «estetiske». Altså at det er litt ekkelt.  – Bæsj i fjorden høres ikke spesielt lystig ut. Og det er ikke spesielt lystig. Miljødirektoratet presiserer at båtseptik er en av flere forurensingskilder som påvirker miljøstanden, men at den utgjør en liten del av den totale mengden av organisk materiale og næringssalter.  Statsråden mener båtseptikk er en del av summen av det som trekker Oslofjorden i feil retning.  Lange køer ved tømmestasjonene I dag kan norske båteiere dumpe kloakk hvor de vil i havet, så lenge de befinner seg 300 meter fra land. Forbudet gjør at båteiere må benytte seg av kloakkmottak. I dag finnes det 42 slike tømmestasjoner i kommunene rundt Oslofjorden.  Båter som er bygd etter 2006 skal ha mulighet til å levere til mottaksannlegg. For de med eldre båter kan det bety at båtene må bygges om.  – Det er ikke et tiltak vi tar lett på, sier statsråden. På travle sommerdager kan det bli kø og lang ventetid på tømmestasjoner. Et forbud uten å forbedre dagens system er helt håpløst, mener generalsekretær i Kongelig Norsk Båtforbund, Stig Hvide Smith. Han kaller dagens motakkssystem ikke-eksisterende. Ifølge Maritim Båtforening kan en tømmestasjon ta unna rundt ti båter i timen.  – Hvis man etablerer tømmestasjoner, hilser vi det velkommen med jubel. Vi er med på løpet fordi vi er veldig opptatt av å rydde opp i Oslofjorden. Det er en krise i indre Oslofjord i dag, sier Smith.  Bjelland Eriksen mener det ligger godt til rette for å levere avfallet sitt med dagens system.  – Det finnes mange anlegg man kan bruke. Og i praksis betyr dette at man kan velge mellom å levere kloakken til et motakksanlegg, eller man kan velge å ikke bruke toalettet i fritidsbåten sin.   Forbudt hos «søta bror» Sverige har siden 2015 hatt et forbud som forbyr utslipp av kloakk til sjøs. I Finland har de hatt totalutslippsforbud siden 2005. Det gjennomføres ikke kontroller, men ifølge kystvaktene er det svært sjelden de har fått informasjon om ulovlig utslipp av kloakk. – Jeg har i utgangspunktet stor tro på båtfolket. Og jeg har særlig stor tiltro til båtfolket akkurat i denne saken. Jeg tror folk ser hvor viktig det er å være med å gjøre sin del for å bidra til å gjøre noe med Oslofjorden. For at den skal være bra både for oss og for kommende generasjoner, sier Andreas Bjelland Eriksen.

Summary: Oslofjorden er i krise, og klimaminister Andreas Bjelland Eriksen vil nå forby utslipp av kloakk fra fritidsbåter.

Summary: Båteiere må nå benytte seg av tømmestasjoner. Flere båteiere mener det er for få slike stasjoner.

Summary: Det slippes ut en betydelig mengde kloakk fra fritidsbåter. Det gjør vannkvaliteten i Oslofjorden dårligere ifølge Miljødirektoratet.


Bjørndalen stusser over utspill: – Ekstremt rart

Juni Arnekleiv (24) antyder at kvinnene kan ha toppet formen på bekostning av VM i skiskyting. – Vi hadde veldig lyst til å være i god form tidlig i sesongen, og så er det kanskje derfor vi ikke er i toppform akkurat nå. For de fleste på laget er ikke VM i år det største målet for et ungt lag. En verdenscupseier betyr like mye, sa Arnekleiv etter tirsdagens normaldistanse. Det pågående VM i skiskyting har vært en kollektiv nedtur for de norske kvinnene.  Kontrasten er stor til verdenscupsesongen som helhet, der fire ulike løpere har vært på pallen og Ingrid Landmark Tandrevold leder totalt.  I de individuelle distansene her i VM er Arnekleivs 14. plass på sprinten Norges beste resultat etter tre renn.  Arnekleiv sier på fredagens pressetreff at det var en god avgjørelse å satse tidlig. Det ga motivasjon i starten av sesongen, siden de gikk inn i hvert renn og følte de kjempet om pallplass.  – Vi har ikke gått bevisst inn for å ha en formtopp i VM, og så hadde vi håpet at det skulle holde litt bedre, sier hun nå. Skiskytterlegenden Ole Einar Bjørndalen lar seg ikke overbevise.  – Det gir ikke mening i mine ører i det hele tatt. De ønsker å være i form i VM, men at de ønsker å være i form til sesongstart, det gjør alle. Så sant de holder seg friske, skal de være i god form i VM. Jeg tror ikke de har nedprioritert VM, det er lett å si det nå i etterkant, sier den nåværende TV 2-eksperten. Han peker på at kvinnene har hatt litt stang ut i mesterskapet, og også at de kanskje har vært litt mer uheldige enn herrene på skiene de har hatt. Heller ikke det at en verdenscupseier betyr like mye som en VM-seier er han med på. – Det virker jo rart. Det virker ekstremt rart, for VM betyr mye mer enn et verdenscuprenn. En verdenscupseier betyr veldig mye, men det er evigheter bak å ha en VM-tittel. Det er ekstremt stort, sier Bjørndalen. Kvinnetrener Sverre Huber Kaas sier de hadde planlagt en formtopp nummer to inn i VM, samt at de ville få en god sesongstart for å bygge opp de nye løperne på laget. Det kan ha gitt dårlig tid før mesterskapet. – Å bygge form på to uker er ikke kjempelett. Jeg tror ikke det er så mye å gjøre med form – vi er der vi ønsker, men vi får det ikke helt ut. Jeg er fortsatt trygg på at vi er der vi skal være, selv om det ikke er hyggelig å lese resultatlistene nå, sier han. Landslagssjef Per Arne Botnan gir Bjørndalen rett i at VM er størst. Noen diskusjon om at de skal toppe formen tidlig, har det imidlertid ikke vært. – For de beste skal det ikke være nødvendig å toppe formen inn mot sesongstart for å gå fort da. Formtoppingen skal du i utgangspunktet ha inn mot et mesterskap, for det er da du ønsker å prestere best mulig, sier han. PS! Ingrid Landmark Tandrevold går ankeretappen for Norge i lørdagens stafett. Karoline Knotten åpner, mens Juni Arnekleiv og Ida Lien tar de to neste før Tandrevold avslutter. For herrene går disse: Sturla Holm Lægreid, Tarjei Bø, Johannes Thingnes Bø og ankermann Vetle Sjåstad Christiansen. Det går skeis også for svenskene i dette VM:

Summary: Norske skiskyttere kvinner underpresterer i VM i skiskyting

Summary: Juni Arnekleiv mener at kvinnene toppet formen for tidlig, på bekostning av mesterskapet

Summary: Ole Einar Bjørndalen er ikke enig og mener at de skal være i form til VM

Summary: Kvinnetrener Sverre Huber Kaas innrømmer at det har vært utfordrende å bygge form på kort tid før mesterskapet


Sylvi Listhaug om firedagersuke: – Urealistisk

Frp-lederen mener MDGs utspill om firedagersuke fremstår merkelig. – Jeg tror alle føler på dette med tidsklemma og at man skulle hatt mer tid. Og da høres det forlokkende ut med sekstimers dag eller firedagers uke, sier Frp-leder Sylvi Listhaug. Onsdag gikk MDG ut i VG og fortalte at de ønsker å teste innføring av kortere arbeidstid. Utspillene kom etter en sak om at Gullfaks barnehage har hatt positiv erfaring med firedagers arbeidsuke. Der jobber de ansatte fire dager - men får betalt som om de jobbet fullt. MDG-nestleder Lan Marie Berg mener det er en politisk prioritering å gi folk mer frihet. Men forslaget imponerer ikke Listhaug: – Urealistisk, slår hun fast.  – Problemet med MDG er at de har en politikk som vil rasere den økonomiske veksten. De vil la folk jobbe mindre, men samtidig opprettholde velferden. De fleste forstår at dette ikke går i hop, sier Listhaug. Samfunnet har store utfordringer som må løses - deriblant en eldreomsorg som ikke holder mål, understreker hun. – Vi mangler arbeidskraft fra før. Hvor skal vi finne alle hendene vi trenger i eldreomsorg og helsevesen dersom alle skal redusere tiden vi jobber? Men resultatet med den type politikk er mer fattigdom, mener hun. – Alt vil koste mer om alle skal jobbe mindre. Mange bedrifter vil dessuten gå konkurs hvis de skal øke lønnsutgiftene sine samtidig som folk skal jobbe mindre. Eller så må de øke prisene som reduserer konkurransekraften. I dagens samfunn jobber veldig mange mye mindre enn det som var vanlig før, sier Listhaug. – Årsaken til det er økonomisk vekst, og det andre er at man har utviklet teknologi som gjør at man får effektiv produksjon. MDGs politikk vil derimot føre til at flere må jobbe lenger for å få samme velferdsnivå. På spørsmål om hvem som skal betale, har MDG-nestleder Lan Marie Berg svart at pengene skal tas fra alt man sparer på færre sykmeldinger. Mye av sykefraværet vil uansett være der, mener Listhaug. – Fordi folk har alvorlige sykdommer og er avhengig av å være sykmeldt. Jeg har stor forståelse for at mange tenker det hadde vært fint å jobbe mindre og tjene like mye, men mange forstår at pengene skal hentes fra et sted, og det er ikke realistisk, sier Listhaug. Hun legger til at MDG var med på pensjonsforliket tidligere denne måneden. – Og når man kommer med dette et par uker etter at man har fått gjennom at folk skal jobbe flere år, da fremstår det ganske merkelig, rett og slett. Hun mener folk må få velge selv om de vil jobbe mindre. – Vi kan selv velge å jobbe mindre, kjøpe mindre hus eller eldre bil, reise mindre til Syden. Det handler om prioriteringer, sier hun. Og legger til: – Nå har MDG bidratt til å kjøre Oslo i grøfta. Jeg håper de aldri slipper til på nasjonalt nivå. NHO: Ingen god idé Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO), er den ledende organisasjonen for arbeidsgivere. Direktør for arbeidsliv hos NHO, Nina Melsom, sier følgende om debatten som oppsto denne uken: – Firedagers arbeidsuke er ingen god ide, fordi det vil gi bedrifter og velferdsstaten store problemer. Å innføre deltid til full lønn vil tappe bedrifter for arbeidskraft og det norske fellesskapet for inntekter som skal finansiere velferdsordningene våre. Redusert arbeidstid er ikke svaret, det har ikke Norge råd til, sier hun. – Vi må isteden forme et arbeidsliv som ivaretar den fysiske og psykiske helsen best mulig – og som tar hensyn til ulike livsfaser. Ingen arbeidsgivere er tjent med utslitte arbeidstakere, og god balanse mellom jobb og privatliv er i både arbeidstakeres og arbeidsgiveres interesse. Det er viktig med en familiepolitikk som spiller på lag med arbeidslivspolitikken, med god barnehagedekning, delt foreldrepermisjon, godt arbeidsmiljø og god dialog på den enkelte arbeidsplass. Til Listhaugs kritikk, svarer Berg hos MDG: – Det Listhaug sier om at dette vil føre oss ut i fattigdom og at vi må jobbe lenger for å få det til, er bare tull. I mange jobber vil kortere arbeidstid kunne øke produktiviteten og inntjeningen for bedriftene, og kunstig intelligens vil også bidra til dette, sier Berg. – Kortere arbeidstid er en viktig sak for folk over hele landet, så det er synd at Listhaug er så opphengt i Oslo, legger hun til.

Summary: Frp-leder Sylvi Listhaug kritiserer MDGs forslag om firedagers arbeidsuke som urealistisk.

Summary: Listhaug mener slik politikk vil føre til økte kostnader, flere konkurser og svekket konkurransekraft. Forslaget kan også utfordre eldreomsorg og helsevesen med mangel på arbeidskraft.

Summary: MDG-nestleder Lan Marie Berg mener færre sykmeldinger vil dekke kostnadene.

Summary: NHO-direktør Nina Melsom sier redusert arbeidstid ikke er svaret, og at Norge har ikke råd til det.


Lanseres i dag: Nå kan donorbarn få vite hvem som er biologisk far

Fra og med i dag kan donorbarn som fyller 18 år finne opplysninger om sin donor i Norges nye nasjonale egg- og donorregister. Mandag klokken 13.00 lanserer Helsedirektoratet nytt egg- og sæddonorregister.  Det betyr at dersom man er unnfanget ved hjelp av donor etter 1. januar 2005, så kan man nå få opplysninger om donors identitet - dersom man ønsker. Du kan få informasjon om identiteten til donoren din dersom: Barn unnfanget ved bruk av donorsæd eller donoregg har en lovfestet rett til å få informasjon om identiteten til donoren, understreker Anne Forus. Hun er seniorrådgiver i avdeling for helserett og bioteknologi i Helsedirektoratet. – Vi vet at det er i overkant av 50 personer som ble til ved hjelp av donorsæd i 2005. De første behandlingene med ikke-anonyme donorer ble utført på vårparten i 2005, så vi antar at det er få av disse personene som er født i 2005, og at det kommer flere utover i 2006.  Fra 2005 var det kun sæddonorer på norske klinikker. Fra 2021 har vi også eggdonorer, sier Forus. – En forutsetning for å bli donor at de samtykker til at de skal kunne spores opp eller kontaktes. Potensielle donorer har fått god informasjon om hva en donasjon innebærer, sier hun. Personer som ønsker å få vite om eget opphav, kan få følgende informasjon ved å logge inn på Helsenorge.no: – Alle som kan logge seg på Helse Norge, kan søke etter informasjon i registeret når det blir tilgjengelig mandag. Men, det er bare de som faktisk har en donor og er født etter 1.01.2005 som får beskjed om at det finnes informasjon i registeret, sier Forus. Dersom foreldrene dine har fått behandling med donorsæd før 1. januar 2005, vil det ikke være informasjon om donoren i registrert.  – Registeret har heller ikke informasjon om donoren hvis foreldrene dine har fått assistert befruktning på en klinikk i utlandet, sier Forus. Fra januar 2021 ble aldersgrensen for rett til informasjon om donors identitet endret fra 18 til 15 år. Denne endringen gjelder kun for barn som er unnfanget fra og med 2021.  – Det er derfor først fra 2036 at personer som har fylt 15 år kan få informasjon fra registeret, sier Forus. Helsedirektoratet mener donorunnfangede bør tenke gjennom følgende punkter før man søker i registeret: Ønsker også informasjon om søsken Raymond Egge er konstituert leder for foreningen Donorunnfangede i Norge. Han ønsker åpningen av registeret velkomment: – For veldig mange donorunnfangede er det stor interesse rundt å finne ut av hvem man deler sitt genetiske opphav med. Slik registeret er lagt opp nå kan man selv velge om man ønsker å oppsøke informasjonen. Han mener det fortsatt er flere elementer som bør komme på plass med registeret. – Blant annet at donorhalvsøsken kan åpne opp for å bli funnet av andre donorhalvsøsken. Ønsket om «å vite hvor mange andre man er» opplever vi kanskje er like stort hos mange som det å finne eller ha kontakt med donor. Denne informasjonen finnes jo i registeret, så den burde det åpnes for å benytte. Han sier de ser frem mot å samarbeide med Helsedirektoratet og vil fortsette å spille inn ønsker og behov.

Summary: Barn unnfanget ved hjelp av donor etter 1. januar 2005 kan få opplysninger om donors identitet

Summary: Fra januar 2021 ble aldersgrensen endret fra 18 til 15 år, men dette gjelder kun for barn unnfanget fra og med 2021

Summary: Helsedirektoratet anbefaler at donorunnfangede tenker gjennom en rekke punkter før de søker i registeret


To hus ble totalskadet i storbrannen i Kong Oscars gate. Brannvesenet driver etterslukking, og holder vakt gjennom natten. Utrykningsleder Lasse Westby i Bergen brannvesen beskriver slukkingen i Vågsbunnen som et tungt og omfattende arbeid. – Husene i Vågsbunnen står tett i tett, og det er vanskelig å komme til med biler. Derfor er det viktig å være kjent i området. Vi var her senest i helgen, sier han. Når brannvesenet får slike meldinger, kjører de på med alt de har, sier utrykningslederen. Det var åpne flammer over taket torsdag ettermiddag, samtidig som det blåste. Husene står tett i tett, og det tok tid før brannen var under kontroll. Ifølge Westby er det mange hulrom i husene i Vågsbunnen. Her samlet det seg gasser. – Det var kjempestor spredningsfare. Det er viktig å ha nok folk og slagkraft og omringe brannen, sier han. Bergen brannvesen fikk hjelp av kolleger fra Askøy. – Vi klarer ikke slukke slike branner hvis vil ikke er slagkraftige. Klokken 19.00 ble brannen i Bergen sentrum meldt slukket. Da hadde brannmannskaper kjempet med røyk i over tre timer.  Sort røyk fra en ukjent adresse i Kong Oscars gate, lød de første meldingene torsdag ettermiddag. Første meldingen tikket inn klokken 15.44. «Storbrann. Hold vinduer lukket. Evakuer fra området», var den dramatiske oppfordringen fra 110-sentralen. To hus er ødelagt Klokken 18.17 meldte brannvesenet at to hus var ødelagt. Spredningsfaren var over.  En evakuert person fra bygget ble sendt til Haukeland universitetssjukehus for legebehandling, ifølge politiet. – Vi driver nå og dynker husene. Vi begynner å få kontroll på brannen, sa innsatsleder Frode Bødtker i brannvesenet. I det ene av de ødelagte husene var det leiligheter i fire etasjer. – Det har vært veldig krevende slukningsarbeid. Det er trangt og vanskelig å komme til. Vi har fire lifter og mye folk på plass, sa innsatslederen. Brannvesenet blir værende utover kvelden og natten. – Vi blir her til i morgen tidlig for å holde vakt. Tror det startet i et kjøkken Bøtker har opplyst til BT at brannvesenet tror har startet i et kjøkken. – Så har det gått videre til ventilasjonssystemet og tatt fyr i taket. – Vi har klart å begrense brannen til bygget der det startet. De omkringliggende husene har vi klart å redde. Vi har kontroll på brannen, sa Bødtker på det tidspunktet. Senere meldte imidlertid 110-sentralen at det var noe røyk i nabohus, og at «litt åpne flammer» var observert i møne på nabohus. Politiet opplyste at brannen hadde spredd seg inn i et nabobygg (retning Hollendergaten).  – Folk bør trekke vekk Vaktkommandør Helge Lund i brannvesenet opplyste at de fikk melding om brannen klokken 15.44. – Vi har flammer gjennom taket nå. Det er ikke meldt om personskade. Naboer i området bør ut, og folk anmodes om å trekke vekk fra området. Det er veldig mye røyk, sa han. Fredede bygg Flere gater var stengt i Bergen sentrum som følge av brannen, men klokken 16.16 meldte Vegtrafikksentralen at kun Kong Oscars gate var stengt. En reporter fra BT meldte om en person som satt i en ambulanse med pustemaske på. Vågsbunnen er en del av brannsmitteområde 6, ifølge Bergen kommune. Trebygningene er stort sett fra tiden etter 1702, og området har en rekke fredede bygg. To personer ble tilsett av ambulanse, skriver politiet på X/Twitter – og føyer til «brannskade på hånd». Politiet opplyste klokken 18.18 at tre beboere i Korskirkeveiten har behov for overnatting.

Summary: To hus ble totalskadet i storbrannen i Kong Oscarsgate. I det ene huset var det leiligheter i fire etasjer.

Summary: Brannvesenet fikk melding om brannen klokken 15.44. Det tok over tre timer før brannen var slukket.

Summary: En av de evakuerte ble sendt til behandling på sykehus. Tre beboere i området har behov for alternativ overnatting.

Summary: Brannvesenet tror brannen startet i et kjøkken før den spredte seg til ventilasjonssystemet og taket.