Voldsbølge i Honduras: Elleve drept i biljardhall-massakre

Elleve personer ble drept da bevæpnede menn lørdag fyrte løs i en biljardhall i Honduras. Nå innfører presidenten portforbud. Biljardhall-massakren skjedde i byen Choloma i Cortes-provinsen nord i Honduras på kveldstid lørdag 24. juni, skriver nyhetsbyrået AP. Ti menn og én kvinne ble drept i angrepet. Blodbadet i biljardhallen skjedde bare dager etter at tre personer torsdag 22. juni ble drept i et bakeri i den nærliggende byen San Pedro Sula. Blant bakeriofrene var kona til en påstått medarbeider til tidligere president Juan Orlando Hernández. Sistnevnte sitter fengslet i USA i påvente av en kommende rettssak, siktet for narkotikasmugling. President Xiomara Castro har innført portforbud i området. I en uttalelse kaller hun angrepet for et «brutalt og hensynsløst terrorangrep» og legger ansvaret på narkobaronene i Suladalen. Politiet bekrefter angrepet Talsmann for det nasjonale politiet, Edgardo Barahona, har bekreftet angrepet i biljardhallen, skriver AP. Torsdag ble også 46 innsatte ble drept i et kvinnefengsel i byen Tamara sentralt i landet. President Castro har kalt denne hendelsen «uhyrlig». Halvparten av de 46 drepte ble skutt eller drept med macheter, mens de overlevende ble brent til døde inne på cellene sine. Gjengrelatert Ifølge politiet står gjengen Barrio 18 bak drapene i fengselet. De er kjent for sin brutalitet. Noen på innsiden i fengselet må ha visst om og samtykket til angrepet, hevdet presidenten. Hun har sparket landets sikkerhetsminister Ramón Sabillón etter hendelsen. Massakreringen av de kvinnelige fangene fikk Castro til å kunngjøre tiltak for å ta kontroll over fengslene og stoppe innføringen av våpen og narkotika. Nyindustrialisert område Benedicte Bull, professor i statsvitenskap ved Senter for utvikling og miljø ved Universitetet i Oslo (UiO), er latinamerikaforsker og ekspert på regionen. Hun mener massakrene den siste uken ikke er tilfeldige.  – Cortes og San Pedros Sula har lenge vært områdene som har vært mest rammet av gjengvold, gatevold og kriminalitet, sier Bull til VG. – Det er et nyindustrialisert område. Mange har flyttet inn fra landsbygda, det er lite offentlige tjenester og rekrutteringsgrunnlag for gjengene. San Pedro Sula var for få år siden verdens voldeligste by. Volden avtok noe etter at den forrige presidenten kjørte en knallhard strategi med militarisering av nabolag, påpeker professoren. Men nå har den økt igjen. Professor: – «Dynastiet» og «Narcos» Situasjonen må håndteres av Honduras første kvinnelige president, Xiomara Castro (63). Hun er gift med ekspresident Manuel Zelaya (70), som ble avsatt etter et kupp i 2009. Ekteparet tilhører den rike eliten i Honduras som, ifølge Bull, nesten alltid – direkte eller indirekte – har bindinger til kartellene.  – En blanding av «Dynastiet» og «Narcos» i en god suppe, oppsummerer Bull. Mye av narkotrafikken i Honduras foregår i landbruksområder i Olancho-provinsen der fly bruker beiter som landingsstriper. Ekspresident Zelaya kommer fra dette området. I Honduras er kartellene tyngre, kriminelle organisasjoner som driver med menneskehandel, transport og narkotikasalg.  Gjengene er mer territorielt baserte; ofte tilknyttet et kvartal. De lever i stor grad av pengeutpressing, ifølge Bull. – Selv om Castro har mye godt for seg forholder hun seg mye til grupperinger som gjør at hun egentlig har veldig lite makt. Ser til El Salvador Bull peker på en tilsvarende voldsbølge i nabolandet El Salvador i mars 2022.  – Da ble 76 personer drept i løpet av en helg. Bakgrunnen var forhandlinger mellom gjenger og regjeringen i El Salvador. Gjengene var misfornøyde og mente regjeringen hadde brutt en avtale. Dermed brøt de sin del av avtalene tilbake ved å drepe, sier Bull. El Salvador innførte da unntakstilstand som fremdeles er gjeldende. – Det kan være noe lignende som er i ferd med å Honduras. Myndighetene der prøver å kopiere strategien til El Salvador. Når det skjer så mye vold på en gang ligger det ofte noe bak. – En veldig svak stat Den honduranske staten er styrt av bananselskaper fra USA. Utgangspunktet for uttrykket «bananrepublikk» er Honduras, forklarer Bull. – Militæret har styrt landet, delvis med amerikanerne i ryggen. Deretter overtok kriminelle grupper. Fra starten av 2000-tallet har det bygget seg opp en voldsbølge. Landet har vært brukt som transittland for narkotikahandel og andre former for kriminalitet siden 1980-tallet. – Staten har tillatt det. Honduras har en veldig svak stat der elitene står i ledtog med kriminelle aktører, avslutter Bull. RETTELSE: VG skrev først at massakren i Honduras skjedde i en svømmehall. Det er feil. Drapene fant sted i en biljardhall. Rettelsen ble foretatt onsdag 28. juni klokken 03.57.

Summary: Ti menn og én kvinne ble drept i biljardhall i Choloma, Honduras, 24. juni.

Summary: President Xiomara Castro innfører portforbud.

Summary: Massakren etterfølger drap på tre personer i San Pedro Sula og drap på 46 innsatte i kvinnefengsel i Tamara.


Timon Haugan tok karrierens første verdenscupseier: – Helt uvirkelig

Følelsene tok overhånd etter Norges første seier på herresiden denne sesongen. Tårevåte lagkamerater stormet bort og omfavnet Timon Haugan etter at han forsvarte ledelsen med en enorm slalåmomgang i østerrikske Saalbach. – Jeg er så glad på Timons vegne. Det er veldig spesielt. Jeg driter i hva som skjedde med meg i dag. Når man ser noen jobbe så hardt så lenge, og så får de det til ... Idrettsglede, rett og slett, sa en gråtkvalt Atle Lie McGrath til NRK. 27 år gamle Haugan slo østerrikske Manuel Feller på hjemmebane med 40 hundredeler og tyske Linus Strasser med 44 hundredeler. Alexander Steen Olsen klarte heller ikke holde tårene tilbake da han løftet Haugan opp på gullstol sammen med McGrath. – Det føles helt sinnssykt. Jeg har ikke ord. Jeg har tenkt mye på når seieren skulle komme, sier Haugan til NRK. – Det var helt uvirkelig og utrolig deilig å krysse mål og se grønt. Det var så mye vekt bort fra skuldrene. Den lettelsen var helt enorm, sier han til VG. Haugan gikk ikke bare til topps for første gang i karrieren. Han sørget også for Norges første alpinseier i verdenscupen denne sesongen. – Vi har fått en del spørsmål om at vi ikke har hatt noen seirer på herresiden gjennom sesongen. Det har vi vært bortskjemte med tidligere. Jeg har uten tvil kjent litt på det og følte på litt ekstra ansvar i dag. Lucas Braathen vant slalåmcupen i fjor, men valgte å gi seg før sesongen. Nylig ble det klart at han gjør comeback for Brasil. Haugans triumf gjør at Norge har 36 strake sesonger i verdenscupen med minst én seier på herresiden.  – Helt fantastisk. Vi har jobbet som et lag hele sesongen for å klare å ta seier, da blir det stort, sier McGrath, som selv kjørte ut i finaleomgangen. Frustrasjonen herjet lørdag: Haugan gikk offensivt ut fra start i første omgang og hadde grønne tall. Deretter tapte han noen hundredeler midtveis i løypen før han avsluttet sterkt og kunne sette seg i lederstolen i østerrikske Saalbach-Hinterglemm. – For en omgang av Timon Haugan, ropte NRK-kommentator Carl Andreas Wold. Haugan hadde fra før av to pallplasseringer i verdenscupen denne sesongen. Han ble nummer tre i storslalåmrennet i Aspen og nummer to i slalåmen i Schladming. Henrik Kristoffersen lå på en syvendeplass etter førsteomgangen, men kjørte strålende i finalen og tok ledelsen med fem konkurrenter igjen. Nordmannen fikk derimot ikke beholde ledelsen lenge, da nestemann Marc Rochat var 15 hundredeler bedre.  Deretter tok Manuel Feller ledelsen på hjemmebane med 52 hundredeler ned til Rochat, før Haugan forsvarte ledelsen fra første omgang med glimrende kjøring.  Linus Strasser falt én plass etter første omgang. Kristoffersen ble nummer syv. Alexander Steen Olsen var rasende etter lørdagens storslalåm og fant ikke helt rytmen slalåmens førsteomgang. Han var 3,83 sekunder bak Haugan i mål og lå som nummer 21 før andre omgang.  Med tidlig startnummer i finalen gikk det bedre for 22-åringen som klatret på listen. Han ble til slutt nummer elleve.  Dette er det siste slalåmrennet i verdenscupen denne vinteren. Neste helg avsluttes alpinsesongen i Saalbach med super-G og utfor. Tidligere i mars ble Timon Haugan nummer tre i storslalåmrennet i Aspen:

Summary: Timon Haugan tok Norges første alpinseier i verdenscupen denne sesongen i slalåmfinalen i østerrikske Saalbach.

Summary: Dette var Haugans første seier i karrieren, som sikret 36 strake sesonger med minst én norsk seier på herresiden.

Summary: Haugan slo østerrikske Manuel Feller med 40 hundredeler og tyske Linus Strasser med 44 hundredeler.

Summary: Lagkameratene Atle Lie McGrath og Alexander Steen Olsen klarte ikke holde tårene tilbake etter Haugans seier.


Advarer mot frekke vinterferietyver: – Tar det dyreste

Har du satt fra deg skiene utenfor varmestua? Det kan være en dårlig idé.  Mens du nyter vaffelen inne i varmen, lusker nemlig skityvene rundt ute – skal vi tro Tryg Forsikring:  – Vi ser en økende mengde tyverisaker i vinterferien så langt, der kunder har blitt frastjålet alpinutstyr mens de tok en matpause i bakken, sier Torbjørn Brandeggen. Han sier de så langt har sett en 20 prosent økning fra fjoråret.  I en undersøkelse for Tryg Forsikring svarer 1 av 10 under 40 år at de har opplevd tyveri av skiutstyr utenfor en kafé eller varmestue i alpinbakken. Ifølge forsikringsselskapet forsvinner alpinutstyr for millioner av kroner hvert år. – Altfor ofte ligger ski, staver og snowboard strødd usikret rundt omkring utenfor kafeen i bakken mens folk er inne og spiser eller på toalettet. De færreste har egen skilås, og da er det dessverre lett for tyver å bare ta de dyreste skiene. – Folk legger jo ikke merke til det, da man går ut ifra at det er eierens utstyr, sier han. Ifølge Brandeggen vil reiseforsikring som regel dekke stjålet utstyr. Men, dersom man forlater utstyret ubevoktet og usikret over lengre tid, kan det føre til reduksjon i forsikringen hvis det blir stjålet.  – Vi er ofte litt for naive og tenker ikke over at alpintyver lusker i fjellheimen. Jo dyrere utstyr du har, jo mer utsatt for tyveri er det. Skiutstyr er ofte kostbart og lett omsettelig, og vi har saker der utstyr for over 25.000 kroner har forsvunnet på minutter. Brandeggen anslår at verdien på utstyret i tyverisakene i snitt ligger litt under 20.000 kroner:  – Ofte tar tyvene med seg ski og staver og alt.  Brandeggen anbefaler alle å sikre utstyret med en skilås.  – Et annet tips er å splitte skipar og sette de et stykke fra hverandre. De færreste tyver stjeler kun en ski, sier Brandeggen. Her er rådene til Tryg Forsikring:

Summary: Tryg Forsikring advarer mot tyveri av alpinutstyr i vinterferien, særlig utenfor varmestuer og kafeer i alpinbakker

Summary: Alpinutstyr for millioner av kroner blir meldt stjålet hvert år, ifølge selskapet

Summary: 1 av 10 under 40 år har opplevd tyveri av skiutstyr, ifølge en undersøkelse for Tryg Forsiking

Summary: Sikre utstyret med en skilås, og unngå å forlate det ubevoktet og usikret over lengre tid


Turkietexperten: Ruskigt viktigt möte i dag

Klockan tickar innan till Nato-toppmötet i Vilnius - och ännu finns inget turkiskt besked i sikte. Tonen efter dagens extrainsatta möte kommer avslöja om Turkiets ratifikation kan bli av innan Vilnius, tror Mikael Sahlin. – Mirakel har hänt förr, men det verkar nästan helt omöjligt om det inte sägs något i dag, säger den före detta Turkiet-ambassadören. I dag hålls ett extrainsatt möte mellan Sverige, Finland och Turkiet i Bryssel.  Mötet leds av Natos generalsekreterare Jens Stoltenberg, och på plats kommer utrikesministrar, nationella säkerhetsrådgivare och underrättelsechefer att vara. Det här är troligtvis Sveriges sista chans att ratificeras innan Vilnius, enligt Michael Sahlin som är före detta svensk ambassadör i Turkiet.  – Mötet i dag är ruskigt viktigt.  Fakta på bordet I går sågs Ulf Kristersson och Joe Biden i Vita huset, vilket Michael Sahlin kallar en demonstration av ländernas goda relation.  – Att Turkiet sinkat oss så länge har lett till att den svenska Natoansökan har fått en reklamskjuts i andra Natohuvudstäder. Det är en paradox, vi har också fått väldigt positivt genomslag i Nato.  Nu är det bara en vecka till Vilnius, och nu är det Sveriges kanske sista möjlighet att övertyga Turkiet att få igenom en ratifikation innan mötet.  – Svensk officiell linje präglas av en trygg optimism, att det här ska ordna sig, utan att man förklarar vad optimismen grundar sig i.  Tonen efter möte kommer avslöja vart de olika parterna står.  – Man kan inte rapportera det som en framgång att ”mötet skedde i en munter ton” eller att ”vi har gjort framsteg”. I dag måste det rapporteras konkret. Sägs det inte någonting väldigt konkret att saken är i box, då kommer det inte hinnas med en turkisk ratifikation innan Vilnius. Erdogan har lojal press Men, Sverige skulle kunna ta upp vissa saker på dagens möte som kanske skulle kunna få Turkiet att ändra sig.  I dag dömdes en man till fängelse i fyra år och sex månader, bland annat för att samla in pengar till PKK. Han döms också till utvisning. – Det vore lite av ett skamgrepp från vår sida, men vem vet?  Oavsett vad Erdogan vill finns det en tydlig sak som försvårar för honom. Koranbränningarna i Sverige har skapat ett vrede på många platser i värden - däribland Turkiet. – Men Erdogan har en sån makt efter att ha vunnit valet, och han har en lojal press. Om han skulle hålla ett tal kommer den regimstödjande medievärlden snabbt visa förståelse för honom.   – Det går att svänga på en femöring om man är Erdogan - och ändå komma undan med det.  På mötet i Vilnius ska planen läggas för förvaret av norra Europa. Det kommer ta politiska bestlut på statschefsnivå.  Sverige kommer i nuläget vara med genom vår ”invitee-status” - men inte som beslutande medlemmar.  – Det kan bli lite trassligt i förhållande till Finland, med tanke på att de är fulla medlemmar.  – Allt kommer hänga på i vad det står i slutdokumentet från Vilnius.

Summary: Ett extrainsatt möte mellan Sverige, Finland och Turkiet äger rum idag i Bryssel, ledd av Natos generalsekreterare Jens Stoltenberg.

Summary: Trots goda relationer med andra Nato-länder, har Sveriges anslutning försenats av Turkiet. Dagens möte är troligtvis den sista chansen för Sverige att övertyga Turkiet att tillåta ratificering före toppmötet i Vilnius.

Summary: Om Sverige inte blir ratificerat före Vilnius, kommer landet att delta med "invitee-status" men inte som beslutsfattande medlem, vilket kan skapa komplikationer, särskilt gentemot Finland som är fullt medlem.


No Labels sier de er upartiske. Taktikken deres kan avgjøre hvem som vinner USAs valg neste år.

WASHINGTON D.C. (Aftenposten): De kaller seg No Labels og overveier å få en tredje kandidat til å stille til valg i USA neste år. Bevegelsen No Labels sier den vil ha slutt på det sinne og den splid som preger amerikansk politikk. Deres uttalte mål er å erstatte partisk kjekling med sunn fornuft. Men ryktene går høyt om mer fordekte planer. Mark Pocan, medlem av USAs kongress, formulerte det nylig slik: «No Labels lurte meg. Jeg vil ikke la dem lure Amerika.» Pocan tilhører venstresiden i Det demokratiske partiet. I en kronikk i avisen The Hill forteller han at han i starten av sin rikspolitiske karriere var «betatt» av No Labels. Han likte deres mål om en verden der folk «kan jobbe sammen» til tross for «ideologiske skiller». – Jøss som jeg tok feil, mener han nå. – Hevnfantasi Pocans utspill speiler mistanken mange andre har uttrykt mot No Labels: De påstås å ville sikre fire nye år for Donald Trump. No Labels jobber nå med å sikre seg plass på stemmesedlene i presidentvalget i alle 50 stater. Foreløpig er de godkjent i 11. Samtidig svirrer ryktene om hvem de eventuelt vil ha som kandidat. The Lincoln Project, en gruppe tidligere republikanere som avskyr Trump, er på samme spor som Pocan. De mener hele greia er «en hevnfantasi» fra utstøtte demokrater. – En dose naivitet Andre er slett ikke sikre på at det finnes en skjult agenda, men mener No Labels har ærlige hensikter. – Jeg mener det er en dose naivitet her, sier Larry Sabato til Aftenposten. Han har vært en av USAs fremste politiske analytikere i flere tiår. Professoren står blant annet bak nettsiden Sabato’s Crystal Ball. – Dette er ikke et Trump-tiltak eller et republikansk tiltak. De mener faktisk at folk er klare for en uavhengig kandidat i sentrum, sier Sabato. Og kanskje er det noe – eller litt – i det, medgir Sabato. Han mener likevel at en slik kandidat vil være mest til ugunst for Joe Biden.  – Jeg kan garantere at akkurat nå ser det ikke ut som om dette vil hjelpe Joe Biden, sier han. Han viser samtidig til at No Labels ikke vil peke på et navn før i april neste år. – Spør meg igjen da, sier han. Hogan: Ikke lukket døren De navnene som oftest nevnes, er Larry Hogan og Joe Manchin. Manchin er senator fra West Virginia og konservativ demokrat. Han har flere ganger fungert som et uromoment for Joe Bidens politiske planer. Hogan er nylig avgått, svært populær, guvernør i Maryland. Staten har stemt på demokratiske presidentkandidater i alle valg siden 1992, men Hogan er republikaner. Hogan var søndag på TV-programmet Face The Nation hos CBS. Han sa at han ikke helt har «lukket døren» for å stille opp. – No Labels er ikke et tiltak for å hjelpe Donald Trump og ødelegge for Joe Biden. Jeg tror ikke det finnes en eneste sjel i organisasjonen som forsøker å fremme Donald Trump, sa Hogan. Han mener No Labels bare bør stille hvis de andre kandidatene er Joe Biden og Donald Trump. Hogan viser til alder og etterforskninger rettet mot Trump og Bidens sønn. – Hvis det noen gang var en tid for å si at vi trenger et valg C, er det kanskje i 2024, sa han. 63 prosent åpne No Labels argumenterer med at alle målinger viser at Biden og Trump er upopulære. Derfor kan det fungere med en tredje kandidat, mener de. Deres egne ferskeste tall viser at 63 prosent av velgere i åtte stater er åpne for å støtte en «moderat uavhengig kandidat» hvis valgene ellers er Biden og Trump. 11.000 velgere i vippestater er spurt. No Labels: Latterlige anklager Sjefstrateg Ryan Clancy avviser at de jobber for fire nye år med Trump. – Det er en latterlig og oppdiktet anklage, sier han i en uttalelse til Aftenposten. Han mener partipolitikere på begge sider selger noe amerikanere ikke vil kjøpe. – Vi er konkurransen de ikke ønsker seg, fremholder Clancy. Han viser til at prominente styremedlemmer i No Label mener Trump aldri igjen må bli president. No Label sier de vil stille med en kandidat hvis forholdene ligger til rette for det. – Hva betyr det? – Vi må ha en vei til seier, sier han Han sier de ikke tar en endelig beslutning før våren 2024. – Hvis ikke velgerne roper etter en No Labels-kandidat, vil vi ikke tilby vår plass på stemmesedlene til noen, sier Clancy. Fiasko for ekspresident To ting trekkes særlig frem av dem som advarer mot å stille med en tredje kandidat. Den ene er målinger. Den andre er historien. Ingen kandidat som står på siden av partiene, har klart det før. Den mest suksessrike var Theodore Roosevelt. I 1912 stilte han for Bull Moose Party. Han slo riktig nok sin tidligere republikanske partifelle, men demokraten Woodrow Wilson vant Det hvite hus. Roosevelt hadde da to perioder bak seg som USAs president, men nådde likevel ikke opp. I 1992 forsøkte Ross Perot, en milliardær fra Texas, seg. Han gjorde det skarpt og fikk 19 prosent av stemmene, men null valgdelegater i USAs valgsystem. Tar hvor mye fra hvem? Målinger mellom Biden og Trump og en ukjent tredje kandidat er trolig enda mer usikre enn andre målinger, siden de spurte ikke vet hvem den siste kandidaten er. Flere eksperter viser likevel til målinger når de sier at en kandidat fra No Labels ikke vil oppnå annet enn å vippe resultatet. Selskapet Prime Group spurte i juni velgere i syv stater som kan avgjøre valget.  Dette konkluderte de med: Bli med Aftenpodden USA på veien til presidentvalget i 2024. De som har abonnement på Aftenposten eller PodMe har tilgang til alle episodene.

Summary: Bevegelsen No Labels vurderer å stille med en tredje kandidat til presidentvalget i USA i 2024. De er hittil godkjent på stemmesedlene i 11 av 50 stater.

Summary: Ryktene går om at No Labels har en skjult agenda om å sikre gjenvalg for Donald Trump. Organisasjonen nekter.

Summary: Kritikere mener imidlertid at en tredje kandidat uansett mest sannsynlig vil skade Joe Biden.


Brækhus etter uavgjort i VM-kampen: – Egentlig en seier

Cecilia Brækhus (42) kom sent i gang, men sikret uavgjortresultat i VM-kampen mot britiske Terri Harper (26). Det fikk promotør Eddie Hearn (44) til å rase, mens Brækhus lover knockout i en returkamp.  Den ene dommeren hadde 97–93 i favør Harper, men de to andre hadde 95–95 – dermed endte oppgjøret uavgjort.  Det er første gang i karrieren Brækhus har fått uavgjort som resultat, og det i den norske legendens 40. kamp.  – Jeg dro til hennes hjemby, vel vitende at 10 000 engelskmenn backet henne og promoteringsselskapet bak ville ha henne som vinner. For å være ærlig, er uavgjort i hennes hjemby egentlig en seier, sier Brækhus i en pressemelding etter kampen og legger til: – Jeg har tross alt ikke vært i ringen på et år, men jeg vet at jeg fremdeles er en av verdens beste boksere, så derfor turte jeg å gå for en VM-kamp. Jeg er i god form, det eneste problemet under kampen var at hun «headbutted» meg, og fikk lov - akkurat som McCaskill i USA. Fullsatt arena – Jeg mener jeg gjorde akkurat nok til å vinne, men det er min egen feil at jeg ikke avgjorde dette mot slutten, sa Harper til DAZN som sendte oppgjøret direkte.  Harper hadde uttrykt stor respekt for Brækhus før kampen, og gjentok etterpå at det var en ære å dele ringen med «The First Lady» fra Norge.  VM-beltene til forbundene WBA og WBO i super weltervekt (70 kg) sto på spill i Sheffield Arena lørdag kveld.  I overkant av 10.000 tilskuere var på plass da Brækhus og Harper entret ringen i den siste kampen før Leigh Wood vant på knockout mot Josh Warrington i hovedoppgjøret senere på kvelden.  Selv om Harper tok uavgjortresultatet med fatning, så var det ikke alle som holdt like mye igjen: – Jeg synes det er helt latterlig – Harper burde vært mester i kveld! Det er inkompetanse. Hvordan kan dette være uavgjort. Inkompetent dømming! raste promotør Eddie Hearn etter kampen og la til:  – Jeg forstår ikke hva disse dommerne dømmer noen ganger. Det er sjokkerende!  – Kunne gått begge veier Det var ikke alle som var enige med Hearn, og tidligere proffbokser Andy Lee mente Brækhus burde vunnet: «Jeg tror Brækhus vinner» skrev han på X/Twitter før resultatet var klart.  – Jeg slet med å sette scoren her, det var en rotete kamp, sa DAZN-ekspert Tony Bellew, mens kollega Carl Froch oppsummerte det slik: – Det kunne gått begge veier, men jeg synes kanskje Harper fortjente å vinne. En uavgjort er en uavgjort. Jeg tror kanskje Harper bør bokse i en vektklasse lavere.  Harper hadde WBA-tittelen fra før, mens WBO-tittelen lå ekstra i potten etter at den ble fristilt fra Natasha Jonas tidligere i år. Brækhus lover knockout Uavgjort-resultatet betyr at Harper beholder sitt WBA-belte, mens WBO-tittelen fortsatt er ledig.  Så gjenstår det å se om det blir en ny kamp mellom Harper og Brækhus. – Ja. Jeg er klar for omkamp, gjerne i Norge. Da «knocker jeg henne ut», jeg måtte bare få ut «ringrusten», sier Brækhus i pressemeldingen. Brækhus startet litt forsiktig i de to første rundene, og fikk beskjed av trener Johnathon Banks før tredje runde om å bevege seg mer. Brækhus hang godt med, men som tittelutfordrer har jevne runder en tendens til i gå i favør mesteren.  Harper plukket jevne runder hos dommerne, og den regjerende mesteren virket litt raskere enn Brækhus, som var halvannen kilo tyngre på innveiingen.  I den syvende runden tok det seg opp sett med norske øyene. Brækhus var mer offensiv, men måtte også tåle noen solide treffere fra Harper. Brækhus var best i runde åtte og ni, og gjorde også nok i den 10. og siste runden til å sikre uavgjort i ett oppgjør der de fleste nok hadde regnet med «hjemmeseier».  29 VM-kamper Harper sto med 14 seirer, én uavgjort og ett tap før møtet med Brækhus, som var ubeseiret før hun tapte to kamper mot Jessica McCaskill i weltervekt i 2020 og 2021.  Dette var 29. gang Brækhus bokset om en VM-tittel, den første var mot danske Vinni Skovgaard i mars 2009.

Summary: VM-kampen i super weltervekt mellom Cecilia Brækhus (42) og Terri Harper (26) endte uavgjort i  i Sheffield Arena.

Summary: Dette er første gang Brækhus har bokset uavgjort

Summary: Brækhus er klar for omkamp, helst i Norge, og lover knockout

Summary: Promotør Eddie Hearn raser mot dommerne og mener Harper burde vært mester, mens tidligere proffbokser Andy Lee mener Brækhus burde vunnet


LEWISTON (VG) En intens klappjakt på den mistenkte gjerningsmannen i Maine er over.  Natt til lørdag bekrefter politiet i fylket Androscoggin i Maine at Robert Card (40) er funnet, og at han er død.  Ifølge nyhetsbyrået  AP tror politiet at han har tatt sitt eget liv. Kanalen NBC melder at Card skal ha blitt funnet i et skogsområde nær en elv i Lisbon.  Den mistenkte gjerningsmannen forsvant sporløst etter at han skal ha tatt livet av 18 mennesker i byen Lewiston i den amerikanske delstaten Maine natt til torsdag. I nesten tre dager har innbyggerne levd i frykt: Etter masseskytingen fikk de  påbud om å holde seg innendørs med dørene låst. Den antatte gjerningsmannen ble ansett som bevæpnet og farlig. – I kveld kan innbyggerne i Maine puste lettet ut takket være de modige politifolkene som har jobbet natt og dag for å finne drapsmannen, skriver den republikanske Maine-senatoren Susan Collins i en uttalelse natt til lørdag.   Etter en heftig natt, der de aksjonerte mot husene til faren og broren til Card, flyttet politiet fredag fokus til småbyen Lisbon Falls. – Vi fortsetter å lete med full kraft. Vi skal fullføre dette. På den ene eller andre måten, sa politisjef Ryan McGee til VG.  Politiet sa samtidig at de jobbet ut fra en teori om at drapsmannen muligens kunne ha tatt sitt eget liv. På en pressekonferanse ble det bekreftet at Card skal ha etterlatt et brev. Ifølge politikilder som CNN har snakket med, skal brevet tyde på at Card ikke regnet med å bli funnet i live, og det tolkes derfor som et mulig selvmordsbrev. I en bukt i elven Androscoggin har politiets dykkeeksperter blant annet søkt med en undervannsdrone fredag. Masseskyterens bil ble funnet i nærheten av der dykkerne har lett, og han hadde tilgang på en fritidsbåt i Lisbon Falls. Natt til lørdag ble det klart at politiet har funnet våpen i bilen, og i huset der Card bodde. Våpnene skal være kjøpt lovlig.

Summary: Den intense klappjakten på den antatte gjerningsmannen etter masseskytingen i Lewiston i Maine i USA er over.

Summary: Den mistenkte, Robert Card (40), forsvant sporløst etter drapene på 18 mennesker natt til torsdag. Natt til lørdag ble han funnet død.


Brutal video vekker sterke reaksjoner i India

En video som viser to nakne kvinner bli slått, befølt og ført ut på et jorde har vekket enormt raseri i India. Videoen kommer i kjølvannet av en dødelig etnisk konflikt mellom hinduer og kristne. Videoen gikk viralt på Twitter torsdag, men ifølge Al Jazeera stammer den opprinnelig fra 4. mai i vår.  Dagen før videoen ble filmet, den 3. mai, brøt det ut opptøyer mellom de to etniske gruppene Kuki-Zo og Meitei i delstaten Manipur, nordøst i India. Den lille delstaten Manipur styres av det hindunasjonalistiske partiet BJP, som også er partiet til statsminister Narendra Modi.  Kvinnene i videoen skal tilhøre Kuki-Zo, som følger kristen tro. Den andre etniske gruppen, Meitei, er primært tilknyttet hinduismen.  Kvinnene skal ha blitt ledet ut på et jorde av en mob som tilhører Meitei. Ifølge britiske The Guardian skal flere av mennene angivelig ha ropt: «Hvis dere ikke tar av dere klærne, dreper vi dere».  Grunnen til at videoen går viralt først nå, er ifølge Al Jazeera at det har vært et internettforbud i Manipur siden 3. mai. Én er arrestert Indisk politi melder om at de har opprettet en sak om gjengvoldtekt. En mann er arrestert, og politiet legger til at andre vil bli arrestert snart.  De to kvinnene i videoen skal være henholdsvis 21 og 42 år gamle. Ifølge den første rapporten som ble overlevert til politiet skal 21-åringen ha blitt gjengvoldtatt, skriver Al Jazeera.  Videoen som nå har gått viralt viser ifølge BBC hvordan voldtekt blir brukt som våpen i konflikter. Konflikten i Manipur har så langt krevd 140 menneskeliv, skriver flere medier. Majoriteten av de drepte tilhører den kristne minoriteten Kuki-Zo. Ifølge BBC er 60.000 på flukt, i det mange omtaler som en nesten-borgerkrig i delstaten.  – Ingen skyldige vil bli spart  Torsdag morgen adresserte statsminister Modi konflikten for første gang. Ifølge The Guardian skal Modi ha sagt at angrepet på kvinnene har «brakt skam over hele landet».  – Jeg ønsker å forsikre nasjonen om at ingen skyldige vil bli spart, sa statsministeren i en tale da det indiske parlamentet åpnet.  – Vi vil handle i henhold til loven. Det som skjedde med Manipurs døtre kan aldri tilgis. Mitt hjerte er fylt av smerte og sinne, her jeg står ved siden av demokratiets tempel, uttalte Modi.  Statsministeren, som tidligere har høstet kritikk for sin taushet om den blodige konflikten i Manipur, oppfordret samtidig alle landets ledere om å jobbe for at Indias kvinner skal være trygge.  Indias høyesterett sa torsdag at de var «dypt rystet» over videoen. De ba samtidig om å bli informert om hvordan gjerningsmennene skal arresteres.  – I et konstitusjonelt demokrati er dette uakseptabelt, sa høyesterettsdommer D.Y. Chandrachud, ifølge BBC. Situasjonen i Manipur har vært anspent i flere måneder etter at konflikten blomstret opp i mai.  Bakgrunnen for konflikten skal ifølge Al Jazeera være protester mot Meitei gruppen sitt ønske om å bli utpekt som en «scheduled tribe», en offisiell betegnelse som vil gi dem fordeler når det kommer til utdanning og arbeid i staten.

Summary: En video som viser mishandling av to nakne kvinner har skapt raseri i India. Videoen kommer etter en dødelig etnisk konflikt mellom de kristne Kuki-Zo og de hinduistiske Meitei i Manipur, nordøst i India.

Summary: Videoen, som dateres tilbake til 4. mai, gikk viralt på Twitter torsdag. Kvinnene skal være fra Kuki-Zo-gruppen, og ble ført ut på et jorde av en mob fra Meitei.

Summary: Etter at videoen gikk viralt har indisk politi igangsatt en etterforskning av gjengvoldtekt. En person er arrestert, og flere arrestasjoner er ventet.

Summary: Statsminister Narendra Modi har uttrykt at hendelsen bringer «skam over hele landet» og forsikret at ingen skyldige vil bli spart.

Summary: Indias høyesterett har uttrykt stor bekymring over videoen og krever informasjon om hvordan gjerningspersonene skal arresteres.


Økokrim om beslutningen i aksjesaken: – Finnes har ikke truffet påfallende godt

Økokrim-sjef Pål K. Lønseth sier det ikke foreligger rimelig grunn til å tro at det er begått straffbare forhold i forbindelse med Sindre Finnes’ aksjekjøp. Noe som taler mot, er at investeringene ikke har truffet godt.  – Det er ikke noe spesielt med Finnes - tvert i mot kunne han gjort det bedre, sier Lønseth. På en pressekonferanse utdyper han grunnen til at Økokrim ikke iverksetter etterforskning mot tidligere statsminister Erna Solberg eller ektemannen Sindre Finnes for innsidehandel eller brudd på verdipapirloven.  Lønseth sier det er noen typiske trekk for innsidehandel - for eksempel at en som handler mye vil treffe med noen investeringer.  – Finnes har ikke truffet påfallende godt, noe som isolert kunne vært en indikasjon på innsidehandel, sier han.  Han viser til at verdipapirhandel handler om risikohåndtering.  – Finnes’ transaksjoner kjennetegnes av kjøp og salg med korte mellomrom uten at det har inntruffet mellomliggende kursrelevante hendelser - en atferd som er vanskelig å forklare dersom han hadde hatt innsideinformasjon. – Ikke et kontrollorgan Sindre Finnes har drevet med omfattende aksjehandel i årene 2013 til 2021, samtidig som Erna Solberg var statsminister. De er gift og bor sammen. Han gjennomførte over 3600 kjøp av aksjer. Løseth sier det ikke har fremkommet faktiske holdepunkter av noen betydning som gir tilstrekkelig grunn for å si at at innsideinformasjon har blitt delt forsettlig eller uaktsomt av Erna Solberg eller andre.  Samtidig understreker han at  Økokrim ikke er et kontrollorgan - og bare skal agere hvis det er holdepunkter for at straffbare forhold er begått.  – Vi foretar ikke, slik som et kontrollorgan, inspeksjoner eller kontroller på om noen har handlet i tråd med regelverket. Vi skal agere på informasjon som gir holdepunkter for at straffbare forhold er begått, sier han.  Henleggelsen påvirker ikke Stortingets granskning.  Solberg  skal forklare seg for Stortingets kontrollkomite i en åpen høring kommende tirsdag. Den skal konsentrere seg om habilitetsvurderinger, ikke om innsidehandel.  Grunde Almeland (V), som er saksordfører for habilitetssakene, sier til VG at han på ingen måte utelukker at de kommer med sterk kritikk i Erna Solbergs tilfelle.  Les mer om det i denne saken.  – Har forskjellsbehandlet I september brukte Økokrim en uke på å komme til samme konklusjon – ikke rimelig grunn til å etterforske – etter at den daværende utenriksministeren Anniken Huitfeldt (Ap) fortalte om aksjehandel som hennes ektemann hadde holdt skjult for henne. Det fant de grunn til i aksjehandel-saken til tidligere statsråd Ola Borten Moe (Sp).  – Det er korrekt, vi har forskjellsbehandlet sakene fordi de er ulike i faktum, sier Lønseth, og utdyper:  – I Moes tilfelle handler det om handler gjort direkte av statsråd som kan ha fått informasjon i egenskap av å være statsråd. I både Huitfeldt- og Solberg-sakene forutsetter innsidehandel at det også har skjedd taushetsbrudd.  Handlet for nesten 130 mill. Finnes advokat Thomas Skjelbred har skrevet i en uttalelse at Finnes er lettet over beslutningen, og sier at saken bør legges død.  Utelukker ikke innsideinformasjon i foreldet kjøp Flere har stilt spørsmål rundt Finnes’ aksjehandel i gruvedriftselskapet Nordic Mining. Han kjøpte totalt 70000 aksjer i selskapet i tre omganger, kort tid før Solberg-regjeringen i 2013 kunngjorde at de åpnet for sjødeponi for mineralnæringen. Den første transaksjonen var på 12.500 kroner for 33.000 aksjer. Økokrim legger til grunn at det ikke forelå innsideinformasjon på kjøpstidspunktet for de to siste kjøpene, men:  – Det kan ikke utelukkes at dette stiller seg annerledes for det første kjøpet. Det ble foreldet den 30. september. Det ville uansett for Økokrim ikke vært aktuelt å etterforske investering på 10.000 kroner for 10 år siden, ikke for noen annen borger, eller Sindre Finnes, sier Løseth på pressekonferansen.

Summary: Sjef for Økokrim, Pål K. Lønseth, sier at det ikke foreligger rimelig grunn til å tro at det er begått straffbare forhold i forbindelse med Sindre Finnes’ aksjekjøp.

Summary: Saken omhandler Finnes’ omfattende aksjehandel i årene 2013 til 2021, samtidig som kona Erna Solberg var statsminister.

Summary: Dette vil ikke påvirke Stortingets granskning, hvor Erna Solberg skal forklare seg for Stortingets kontrollkomité i en åpen høring kommende tirsdag.


Ukraina tror Putin vil sprenge Europas største atomkraftverk. Kan vi forberede oss?

Noen steder i Norge er spesielt sårbare.  Alt avhenger av været.  Det er budskapet til Astrid Liland. Hun er beredskapsleder i Direktorat for strålevern og atomsikkerhet (DSA).  Ukraina mener Russland planlegger et angrep på kjernekraftverket i Zaporizjzja. Det kan få konsekvenser for flere land.  – Hvilke land det kan bli, og hvor alvorlig det kan bli, avhenger av været, sier Liland. Mer radioaktivitet enn Hiroshima-bomben  I over et år har Europas største kjernekraftverk vært i Putins hender. Det bekymrer Liland. Og ukrainere.  De siste ukene har bekymringen økt.  Nær kraftverket forbereder innbyggere seg på en ulykke. – Det er en økt risiko for at noe kan gå galt når det foregår kamper i området. Og det er problemer med strøm, vann og personell, sier hun. Ukrainske myndigheter vil regne et angrep på kraftverket som bruk av atomvåpen. Det skriver The Kyiv Independent.  Liland mener dette ikke nødvendigvis er en riktig sammenligning. Men sier at ødeleggelsene kan bli store. – Ulykken i Tsjornobyl slapp ut 400 ganger mer radioaktivitet enn bomben som ble sluppet over Hiroshima i 1945. Men kraftverket i Zaporizjzja er et moderne anlegg og mye sikrere enn det Tsjornobyl var, sier hun. Men Liland vil understreke én ting: – Det er ikke bygget for å tåle militære angrep.  Mange land kan bli rammet  Så hva skjer dersom anlegget blir truffet av kraftige våpen?  Det er det ingen som vet, forteller Liland:  – For det har aldri skjedd før.  Men et av de verste scenariene vil være at det skjer en nedsmelting som fører til en eksplosjon.  Det vil gi et stort radioaktivt utslipp og være livsfarlig for alle som er innen 20 kilometer fra kraftverket.  – Det er altså Ukraina det vil gå mest utover. Men mange land kan bli rammet av radioaktivt nedfall.  I Ukrainas naboland kan folk blir bedt om å holde seg innendørs. Liland forteller at DSA har tett kontakt med land i Europa om dette. De samarbeider om informasjon og tiltak for å være rustet for radioaktivt nedfall.  – Jeg har inntrykk av at landene rundt Ukraina er bekymret. De fleste har planer for tiltak. Men det kan uansett oppstå en kaotisk situasjon ettersom planene er laget i og for fredstid, sier Liland. Sårbare steder i Norge  Men hva med Norge?  Dersom vinden blåser mot oss og det regner, kan vi få radioaktivt nedfall. Da kan norske matvarer og drikkevarer bli forurenset.  Noen områder er mer utsatt enn andre.  – 37 år etter ulykken i Tsjornobyl er det fremdeles radioaktive rester i Midt-Norge. I deler av Trøndelag og Valdres skal det ikke så mye radioaktivt nedfall til før vi eventuelt må innføre tiltak i matproduksjonen.  Godt forberedt  Liland påpeker at Norge har lært mye fra Tsjornobyl-ulykken. Hun mener vi er godt forberedt dersom anlegget i Ukraina sprenges.  Mattilsynet og DSA har samarbeidet om en liste med over 60 tiltak.  Det kan for eksempel være å dekke til avlinger eller høste dem inn tidligere enn normalt. Det kan også bli aktuelt å holde dyr innendørs slik at de ikke spiser forurenset gress.  – Vi har planene klare, men håper at vi ikke trenger dem, sier Liland.  Hva vinner Russland på dette?  Ettersom alt avhenger av værmeldingen, er det umulig å slå fast hvilke land som kan bli mest påvirket.  Men et av landene som kan bli hardest rammet av et russisk angrep, er Russland selv.  Anders Kildal er oberstløytnant i forsvaret. Han mener det kan være en del av krigsstrategien.  – Å skade kraftverket er en mulig russisk handlemåte for å eskalere konflikten, og for å forstyrre den pågående ukrainske offensiven.

Summary: Ukraina frykter Russland planlegger å angripe kjernekraftverket i Zaporizjzja, noe som kan ha konsekvenser for flere land, inkludert Norge.

Summary: Beredskapsleder i Direktorat for strålevern og atomsikkerhet (DSA), Astrid Liland, understreker at konsekvensene vil avhenge av været.

Summary: Ifølge Liland er det økende risiko for at noe kan gå galt på grunn av kampene i området og problemer med strømforsyning, vann og personell.


50 døde hvaler funnet på en strand i Australia: – Det er trist

Frivillige ville bistå etter at hvaler svømte i land og døde på en strand i Australia. Så mange troppet opp at folk ble oppfordret til å holde seg unna stranden.  – Det er trist å fortelle at 51 hvaler døde etter å ha strandet i natt, skrev organisasjonen for dyrevelferd i Australia «Parks and Wildlife Service» i sosiale medier.  Hvalflokken ble observert utenfor kysten mandag og tilbrakte det meste av tirsdagen sammenstimlet – noe som førte til frykt for en stranding.  Onsdag var over halvparten av de rundt 100 hvalene døde. – Vi har fortsatt 46 hvaler som er i live, og det er det som blir vårt fokus i dag, sier Peter Hartley, som jobber med biologisk mangfold og konservering i delstaten Perth hvor hendelsen skjedde.  Mange frivillige troppet opp på stranden for å bistå i etterkant av strandingen, men ifølge myndigheter i landet, så var det alt for mange som ville hjelpe og de måtte oppfordre folk til å holde seg unna stranden. Ifølge forsker Vanessa Pirotta ved Macquarie University vil strandingen forbli et mysterium.  – Det at dyrene var sammenstimlet og hadde en interessant oppførsel, tyder på at det er noe som har skjedd - vi vet bare ikke hva, sier hun. Det er hele fem år siden mange hvaler har strandet i flokk på denne måten i dette området. I 2018 strandet 130 hvaler vest i Australia.  Men det som skiller dette fra tidligere hendelser er at man har opptak fra dyrenes oppførsel i forkant av stradingen.  Eksperter sier at hvalenes uvanlige atferd kan være et tegn på stress eller sykdom i flokken. Grindhvaler er blant artene som oftest strander i Australia.  I september 2020 døde rundt 470 dyr fire steder på Tasmania i det som var den verste massestrandingen som er registrert i landet. Eksperter sier at hvalenes uvanlige atferd kan være et tegn på stress eller sykdom i flokken. Grindhvaler er meget sosiale dyr, og de holder nær kontakt med flokken gjennom hele livet.

Summary: 51 hvaler døde etter å ha strandet i Australia.

Summary: Hvalflokken ble oppdaget utenfor kysten på mandag. Onsdag  var over halvparten døde.

Summary: Dyrevernorganisasjonen «Parks and Wildlife Service» sier at fokuset nå ligger på de 46 hvalene som fortsatt er i live.

Summary: Arten Grindhval, også kalt pilothval, kan ofte ses ved kysten av Australia. Arten er i slekt med delfiner.


Eva-Brit var tidligere sterkt rusavhengig, nå applauderer hun nytt forslag: – Sier seg selv at det berger liv

Høyre og Venstre vil ha analysestasjoner av ulovlige rusmidler i Oslo kommune. Eva-Brit Langva (52), tidligere sterkt rusavhengig, applauderer dem. Over en periode på ti år var Langva sprøytenarkoman. Hun sto uten fast bolig, og bodde under flere ulike kommunale løsninger. Hun mener at rusmiddelanalysestasjonen som Høyre og Venstre ønsker i Oslo kommune er et tiltak som kan redde flere liv.  – Det sier seg selv at å teste det man har kjøpt, faktisk er det du tror du har kjøpt, berger liv, sier hun. Hun forteller at hun dro til behandling for rusavhengighet i 2011, og at hun siden den gang har vært i en tilfriskningsfase. Langva, som selv er kommunestyrerepresentant for Miljøpartiet de Grønne i Ålesund, forteller at hun er brennende opptatt av forebyggende tiltak som kan forhindre fatale konsekvenser for brukere med rusproblemer. – Om folk drar til analysetjenesten, vil det gi muligheten til å informere om hvordan man kan bruke stoffene på en trygg måte, spesielt unge som ikke har god nok informasjon om dette. Mange vet ikke hvor stor en førstegangsdose skal være, eller at det kan være farlig å blande stoffer med alkohol, sier hun.  – Dette er også en god måte å finne ut om det er farlige stoffer i omløp, legger hun til. – Hadde du selv benyttet deg av et slikt analysetilbud, om det fantes da du hadde store rusproblemer?  – Ja! Jeg har selv opplevd å lage et stort sår på armen etter å ha tatt en sprøyte med farlige stoffer. Personlig tenker jeg at dette tiltaket kan være helt avgjørende og livreddende. – Det skal fremdeles være ulovlig å innta stoffene. Stoffet som testes vil bli destruert umiddelbart etter analysen, sier helse- og sosialpolitisk talsperson i Oslo Høyre, Hassan Nawaz, til VG. Han forteller at man i november så en uvanlig økning av overdoser på kort tid på Oslo universitetssykehus. Dette bekymret Venstre og Høyre, som i år fremmet forslag om analysestasjoner til det reviderte kommunebudsjettet i 2023.  Byrådet i Oslo stemte derimot ned forslaget.  – Flere ungdom kjøper stoffer som er mer dødelig enn de først trodde. Vi ønsker å få til kvalitetstesting av rusmidler, som et forebyggende og skadereduserende tiltak mot overdoser, sier Nawaz.  I januar skrev VG om en økning av antall barn under 18 år som havner på sykehus etter å ha tatt overdose. – Når man ser økning i antall overdoser, er det vår moralske plikt å gjøre det vi kan for å redde menneskeliv, sier Nawaz.  Han forklarer at partiene ønsker at kommunen støtter oppunder den ene aktøren som forvalter analysestasjonen, i tillegg til at kommunen burde gå inn i et større arbeid for å videreutvikle tjenesten: – Vi ønsker i all hovedsak at de nåværende ideelle organisasjonene skal forvalte tjenesten, men at Oslo kommune også skal ha en hånd på rattet, sier Nawaz. Hallstein Bjercke, førstekandidat for Venstre i Oslo og gruppeleder i bystyret, mener at ruspolitikken i dag er preget av moralisme.  – Vi i Venstre mener Oslo bør føre en fordomsfri ruspolitikk. Vi trenger helt åpenbart et sted i Oslo der personer som kjøper ulike rusmidler kan teste kvaliteten på dem og forsikre seg om hva de faktisk har kjøpt, sier Bjerecke.  Han beskriver overdosetallene som helt uakseptable.  – Dette handler om menneskeliv. Inntil vi får på plass en ny ruspolitikk, som sårt trengs, må vi gjøre alt vi kan for å sikre tryggest mulig forhold for de som i dag bruker rusmidler, sier han.  Foreløpig finnes det kun en rusmiddelanalysetjeneste i Oslo, forvaltet av Foreningen Tryggere Ruspolitikk. Den er finansiert av private givere fordi den ikke går under tilskuddsordningen til Helsedirektoratet, opplyser Nawaz. – Jeg opplever at man ikke tør å prøve noe nytt i redsel for at det kan gi økt bruk. Men erfaringer sier at det ikke er tilfelle, snarere tvert imot, sier høyrepolitiker Nawaz. Han peker også på at land som blant annet Spania, Sveits, Belgia, Nederland og New Zealand allerede har implementert teststasjoner med positive resultater. Han viser til en rapport, utarbeidet av SERAF, Senter
for rus- og avhengighetsforskning.  – Vi ønsker også testing på festivaler, men vi opplever fremdeles at dette regnes som kontroversielt i Norge, dessverre, legger han til.  Ina Roll Spinnangr, leder av Foreningen Tryggere Ruspolitikk, forteller at stasjonen kun har åpent to dager i uken på grunn av manglende finansiering.  – Vi har en farmasøyt og en ingeniør som jobber der. Vi skulle gjerne hatt åpent oftere, men det er dessverre ikke økonomisk bærekraftig uten offentlig støtte.  Hun forteller at de likevel strekker seg langt for at folk skal få analysert stoffer, spesielt i perioder det har vært mye uro på grunn av piller med varierende styrkegrad. – Og når det er dødsfall av syntetiske opioider eller nye kopistoffer i omløp, forteller hun.  Målet for analysestasjonen er å gjøre brukere mer bevist på stoffene de inntar, spesielt barn og unge:  – Vi ønsker å informere om stoffets innhold, hva som er en forsvarlig dose av det aktuelle stoffet og farlige rus- og legemiddelinteraksjoner, sier Spinnangr og legger til:  – Vi har allerede flere eksempler på at vi har forebygget at liv har gått tapt, på grunn av denne analysetjenesten.

Summary: Høyre og Venstre foreslår analysestasjon for ulovlige rusmidler i Oslo som et forebyggende tiltak for å redusere overdoser.

Summary: Forslaget kommer etter en økning i antall overdoser blant barn og unge under 18 år.

Summary: Partiene ønsker å støtte eksisterende ideelle organisasjoner i å forvalte en analysestasjon, men ønsker også at kommunen videreutvikler tjenesten.

Summary: Eva-Brit Langva (52) har selv følt på kroppen hva rusavhengighet kan føre til. Hun mener at analysestasjoner kan redde liv.


Profilerte nordmenn tar til orde for mindre skjermbruk i skolen

Skuespiller Ane Dahl Torp og forfatter Maja Lunde har sett seg lei av at barn settes foran en skjerm i skolen. Irritasjonen har utviklet seg til aktivisme.  – Jeg tror vi alle har latt oss sjarmere av teknologien. Vi er nok blitt litt forelsket i den følelsen man får i det man står med en ny iPad i hånden, sier forfatter og medieviter Maja Lunde til VG.  Sammen med skuespiller Ane Dahl Torp, er Lunde blant flere profilerte foreldre som har samlet seg om et opprop mot skjermbruk i den norske barneskolen: en Facebook-gruppe som i skrivende stund har i underkant av 17.000 medlemmer.  – Den store, store misforståelsen er at kjøp av en dings er det samme som digital kompetanse, sier Lunde.  I dag har ni av ti elever i grunnskolen tilgang til en egen digital enhet, viser Utdanningsdirektoratets oversikt. Nettbrett er den mest utbredte.  Utviklingen har gått for fort, mener foreldrene. Nå ber de samfunnet stoppe opp og ta en fot i bakken.  Les mer: Vi må gå sammen om å få ned skjermbruken  Forrige søndag samlet de seg til en demonstrasjon på Eidsvolls plass foran Stortinget i Oslo. Blant støttespillerne til stede var Miljøpartiet De Grønne (MDG) og Kristelig Folkeparti (KrF). Én av dem som holdt appell var skuespiller Ane Dahl Torp. Der tok hun til orde for mobilfri skole, og 16 års aldersgrense for sosiale medier.  – Den enkelte familien kan ikke løse dette alene. Vi trenger kollektive grep, sa Torp.  – Skolearbeidet blir usynlig Selv begynte hun å engasjere seg for skjermbruk i skolen da hennes egen datter kom hjem med en iPad for seks år siden.  – Frem til da hadde det vært ganske greit å styre skjermbruken hennes, men plutselig sto jeg og lurte på om hun gjorde lekser, som hun sa, eller så på NRK Super, sier Torp til VG.  For der en skolebok på kjøkkenbordet er noe man kan bla i, og snakke om med barna, skaper en iPad nye utfordringer for samarbeidet mellom skolen og hjemmet, mener Torp.  – Skolearbeidet blir usynlig. I et fag som matte blir det ekstremt vanskelig å hjelpe til når matteleksen er på en app, for uten en mattebok kan man ikke se hvordan de lærer å løse stykkene, sier hun.  – Hva mener du er den største svakheten i digitaliseringen av skolen? – At læringsinnholdet i stor grad er gamifisert for at det skal være gøy. Det er klart at det er gøy å få pokal og glade lyder! Men, man skjønner ikke dermed hva som faktisk gjør at noe er riktig og noe annet er feil: – Skolen har en viktig, om enn utakknemlig oppgave: Å lære barna å arbeide også gjennom kjedsomhet. Livet er fullt av det, beklager, sier Torp.  Hun får støtte av forfatter Maja Lunde. Tidsbruken på en skole-pc er også vanskelig for foreldre å regulere, påpeker hun. En lekse som skulle gjøres raskt, kan fort ende opp med å bli mange timer på YouTube. Les mer: Vil diskutere et forbud mot sosiale medier før fylte 13 år Økt engasjement  I nabolandene Sverige og Danmark har debatten om skjermbruk også tilspisset seg. Forrige helg gikk den svenske skoleministeren Lotta Edholm ut i Svenska Dagbladet og kalte skjermene i skolen for et «mislykket eksperiment».  I Danmark har 50.000 dansker skrevet under på at barn og unge må beskyttes mot tech-selskapenes vanedannende plattformer, skriver Berlingske.  Debatten er bred og engasjementet høyt. Læringsutbytte, algoritmer, svinnende konsentrasjon, sosiale medier og personvern diskuteres om hverandre. Skjermene utfordrer både hjemme og på skolebenken.  I Norge kom den nye PIRLS-undersøkelsen denne uken, som viser at norske barn er blitt dårligere til å lese. Norske tiåringer leser mindre enn for fem år siden, og Norge ligger langt under det internasjonale gjennomsnittet for leselyst blant barn.  Både Torp og Lunde tror resultatene henger sammen med den økte skjermbruken.  – Lesing er det mest elementære man skal lære seg på skolen. Når de ikke lærer det, er det noe fundamentalt galt i hvordan vi jobber med dette i skolen og hjemme. Vi vet at leseferdigheter avhenger av mengdetrening, sier Maja Lunde. – En pedagogisk vurdering  I april varslet Støre-regjeringen at de skal nedsette et utvalg som skal oppsummere kunnskapsgrunnlaget og foreslå tiltak knyttet til barn og unges skjermbruk. Utvalget vil blant annet se på søvn, psykisk helse og læringsutfordringer. Samtidig la kunnskapsminister Tonje Brenna (Ap) frem en ny strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole. Strategien ble lansert i samarbeid med Kommunesektorens organisasjon (KS).  Kunnskapsministeren sier til VG at hun tror det digitale har kommet for å bli.  – Jeg tror nøkkelen er å klare å få papirbøkene og det digitale til å virke godt sammen, og fortsette å være opptatt av konsentrasjon og dybdelesing, sier Brenna.  – Det har vært stort engasjement for skjermbruk, spesielt blant foreldre. Hvordan vil dere jobbe videre med denne problematikken?  – Strategien vår med KS er veldig tydelig på særlig én ting. Hvis man bruker digitale verktøy og hjelpemidler, så må det være etter en pedagogisk vurdering. Dette er et viktig skifte i myndighetenes oppfølging av digitaliseringen i skolen:  – Jeg mener vi har tillatt for lenge at digitaliseringen i skolen har skjedd, uten å ha en klar plan for hvordan det skulle skje, erkjenner Brenna.

Summary: Skuespiller Ane Dahl Torp og forfatter Maja Lunde er lei av overdreven skjermbruk i norske barneskoler. De er del av et opprop som begynte med en Facebook-gruppe, som nå har nesten 17.000 medlemmer.

Summary: De mener at skjermbruken har gått for langt og påvirker barnas læring negativt, spesielt leseferdigheter og konsentrasjon.

Summary: Løsning foreslås ved å sørge for at digital kompetanse og pedagogiske vurderinger blir prioritert i skoler.

Summary: Debatten om skjermbruk i skoler blir også tatt opp i Sverige og Danmark.


Amedia har tapt 40 millioner kroner på strømmesatsingen MyGame

Amedia mener nesten alle pengene er tapt. Medeier TV 2 har så langt ikke regnskapsført tap på strømmeinvesteringen. 28. april i fjor annonserte strømmeselskapet MyGame at mediekonsernet Amedia var kommet inn på eiersiden. Samtidig ble det annonsert at MyGame skulle vise 50.000 norske breddekamper i fotball. Slik skulle «spillere, familie og fans» få muligheten til å se de kampene og de utøverne «som betyr aller mest for dem». På bildet som fulgte pressemeldingen smilte fotballpresident Lise Klaveness, Amedia-sjef Anders Opdahl, TV 2-sjef Olav T. Sandnes og MyGame-gründer og tidligere Discovery-topp Harald Strømme. Amedia hadde troen på selskapet som TV 2 allerede hadde vært medeier i et par år. Mediekonsernet valgte derfor å investere 45 millioner kroner for en eierandel på rundt 20 prosent i MyGame Norge AS.  Nå tror Amedia selv at de har tapt nesten alle pengene de spyttet inn. Selskapet har bokført et tap på strømmeinvesteringen på rundt 40 millioner kroner i sine regnskaper. – Som kjent er forutsetningene i den opprinnelige forretningsplanen til MyGame endret, og Amedia har derfor skrevet ned verdien av eierposten til fire millioner kroner, sier Gisle Torheim til VG. Han er konserndirektør for økonomi, finans og strategi i Amedia. Å skrive ned en eiendel i regnskapet betyr at man tar et regnskapsmessig tap fordi noe man eier tidligere har hatt en høyere verdi enn det man nå antar at det virkelig er verdt.  Amedia og TV 2 eier sammen i underkant av 50 prosent av My Game Norge AS. Resten av selskapet eies av svenske Sportway Media Group AB, hvor Harald Strømme er blant eierne. Utover høsten i fjor møtte strømmeselskapet på en rekke utfordringer. Et klipp av en 12-åring i slåsskamp lå ute på TV 2 Play i en uke, så ble et lag filmet på trening uten at de selv visste det.  VG kunne også avsløre at det ble brukt kinesiske kameraer som skal ha bidratt til overvåkning av undertrykte minoriteter i Kina og regnes som en sikkerhetsrisiko i USA. MyGame opplyste at disse kameraene er blant Norges mest utbredte og brukte kameraer til filming i offentlige rom. 13. januar i år besluttet norsk idrett å sette strømming på pause for utøvere under 18 år. I juni kom Datatilsynet med en veiledning som i praksis setter foten ned for strømming av barneidrett. Dette er blant forutsetningene som har endret seg for MyGame siden Amedia kom inn på eiersiden. Med dette bakteppet foretok Amedia nylig en regnskapsmessig nedskrivning på rundt 40 millioner kroner. Mens mediekonsernet i april bladde opp 45 millioner kroner for sin eierandel i MyGame, er denne nå vurdert til å være verdt kun fire millioner kroner, fremgår det av årsrapporten til Amedia. Investeringsdirektør Robert Næss i Nordea lever av å investere penger i selskaper. Han forteller at det ikke er uvanlig at man må ta tap når man går inn i nye prosjekter. – Men å skrive ned verdien med 90 prosent etter bare noen måneder – og i samme kalenderår – er svært uvanlig, sier han. Dersom man legger Amedias vurdering til grunn, er verdien på hele MyGame redusert fra 220 millioner kroner i fjor vår, til kun 20 millioner kroner ved nyttår. Medeier TV 2 er imidlertid av en annen oppfatning:  Organisasjons- og kommunikasjonsdirektør Lene Eltvik Vindfeld bekrefter overfor VG at TV 2 ikke har nedskrevet verdien på sin MyGame-post.  I TV 2s siste regnskap er eierandelen i MyGame verdsatt til 23,9 millioner kroner. Det gir en verdsettelse for hele MyGame på 83 millioner kroner – drøyt fire ganger så høyt som Amedias vurdering. Ifølge regnskapsloven skal anleggsmidler – som også inkluderer investeringer – «nedskrives til virkelig verdi ved verdifall som forventes ikke å være forbigående». – TV 2 og Amedia gjør uavhengige vurderinger av verdien av MyGame per 31.12.2022. Vi står inne for vår vurdering, sier Vindfeld, og peker på at TV 2 til nyttår vil foreta en ny vurdering. Strømmestansen av ungdomsidretten kom først på plass i år, men også i fjor gikk det trått økonomisk for MyGame. Selskapet My Game Norge AS leverte denne uken inn årsregnskapet for 2022. Fasit viser et underskudd på 39 millioner kroner, mot 22 millioner i minus året før. My Game hadde kostnader på 41,7 millioner kroner, mens inntektene var 2,8 millioner. I årsregnskapet står det at selskapet de to siste årene har hatt høye utviklings- og investeringskostnader – og at styret venter å gå i underskudd også i år og neste år. Senest i mai i år vedtok TV 2, Amedia og de øvrige eierne å putte inn ytterligere 19 millioner kroner i strømmeselskapet.

Summary: Amedia har rapportert et tap på rundt 40 millioner kroner på sin investering på 45 millioner i strømmeselskapet MyGame Norge AS, som hadde ambisjoner om å strømme 100.000 kamper i Norge fra en rekke idretter.

Summary: Årsaken til nedskrivningen er ifølge Amedia endrede forutsetninger for MyGame. Tidligere i år besluttet norsk idrett å sette strømming på pause for utøvere under 18 år.

Summary: MyGame-medeier TV 2 har foreløpig ikke nedskrevet verdien på sin investering i selskapet.

Summary: MyGame har nylig levert årsregnskapet for 2022, som viser et underskudd på 39 millioner kroner.


Narvik og Comet Halden klar for eliteserien neste sesong

Narvik knuste Grüner 7-2 borte og sikret med det opprykk til eliteserien i ishockey. Comet Halden beholdt plassen med 5-3-seier over Ringerike. Før den siste runden torsdag var det helt åpent om de to øverste plassene i kvalifiseringen, som ville gi plass i eliteserien neste sesong. Narvik lå på topp med ni poeng, mens Comet hadde åtte, Grüner sju og Ringerike seks. I borteoppgjøret mot Grüner tok Narvik tak i kampen og ledet 5-1 midtveis i annen periode. Den fordelen ga nordlendingene aldri fra seg på vei mot seier og opprykk. Comet og Ringerike spilte begge i eliteserien sist sesong, men bare en av dem kunne beholde plassen før skjebnemøtet torsdag. Comet var til slutt sterkest på borteis i Hønefoss og får en ny sesong på øverste nivå. Narvik ble i 2019 det første laget fra Nord-Norge til å spille i eliteserien. De rykket ned i 2021 og har siden jobbet for å ta seg opp i det gjeve selskap igjen. Grüner rykket ned før inneværende sesong og må tåle en ny sesong i 1. divisjon. Comet rykket opp til eliteserien i fjor. Østfoldingene fikk plass i toppdivisjonen etter at Manglerud Star mistet lisensen. Neste sesong blir det ny kvalifiseringsmodell som sikrer at ett lag ryker opp fra 1. divisjon til eliteserien.  Den nye modellen innebærer at de to nederste lagene i eliteseriegrunnspillet møtes i en ren nedrykkskvalifisering i best av sju kamper der taperen rykker ned. I 1. divisjon skal de fire øverste lagene i grunnserien møtes i semifinale og deretter finale om én plass i eliteserien året etter. Disse oppgjørene spilles over best av fem.

Summary: Narvik sikret opprykk til ishockey-eliteserien etter å ha slått Grüner 7-2 borte

Summary: Comet Halden beholder plassen i eliteserien med en 5-3-seier over Ringerike

Summary: Neste sesong innføres en ny kvalifiseringsmodell for opprykk og nedrykk


Kritiken mot avhopparverksamheten: För mycket isolering

Efter att Kiarash avtjänat sitt fängelsestraff gick han med i en avhopparverksamhet – bara månader senare mördades han. Samma dag som han sköts ihjäl kontaktade han socialtjänsten en sista gång för att be om hjälp. – Han lånade min mobil och ringde, säger Kiarash mamma. Kiarash blev bara 25 år gammal. Hans liv tog slut eftermiddagen den 4 januari i år när han sköts med flera skott i ryggen, vid en trappa på pendeltågsstationen i Jordbro. Åtta månader tidigare hade Kiarash frigivits från ett fängelsestraff. Som 19-åring dömdes han till åtta års fängelse för mordförsök efter att han varit chaufför åt några personer som sköt en man vid Gullmarsplan.  ”Han var orolig” I samband med att han frigavs våren 2022 bestämde han sig för att gå med i en avhopparverksamhet, i hopp om att vända livet i en ny riktning. Kiarash mamma minns tydligt samtalet hon hade med sonen vid hennes sista besök hos honom i fängelset. – Han sa att han kände sig orolig för vad som skulle hända när han kom ut, säger hon. Så istället för att komma hem till Stockholm flyttades Kiarash till en bostad på landet, utanför en mindre svensk stad. Han fick inte besöka sin familj eller ha några kontakter alls med sitt gamla liv. Något som blev svårt för honom. Kiarash kände sig ensam och isolerad. – Han satt helt själv på sin 25-årsdag. Han mådde inte bra. Några dagar senare gav han upp, han orkade inte mer och kom hem till Stockholm, säger mamman. 150 personer i Stockholm Om man som avhoppare fortsätter ha kvar kontakterna med sitt gamla liv får man inte vara kvar i programmet och Kiarash flyttade hem till Stockholm. Men för hans närstående var det tydligt att han inte mådde bra och att han var stressad. Efter att Kiarash återvänt blev en vän till honom ihjälskjuten. – Det påverkade honom väldigt mycket och han gjorde ett nytt försök med avhopparverksamheten, säger mamman. Men inte heller den här gången klarade han av isoleringen eller att bryta med familjen och vännerna. – Först var jag jättebesviken på honom men jag förstod honom också. Han mådde jättedåligt och han sa ”jag orkar inte vara ensam mer”. Just nu är det 150 personer som aktivt ingår i avhopparverksamheten inom polisregion Stockholm. Enligt Christer Tessman, gruppchef brottsoffer- och personsäkerhet vid polisen i Stockholm, är det 101 personer som de senaste två åren avslutat avhopparprogrammet – där 25 personer räknas som lyckade avhoppare, det vill säga lämnat kriminaliteten och som studerat eller börjat arbeta och återanpassat sig till samhället. Ensamhet stor risk – Vi är nöjda sett till att det är 25 fler än om avhopparprogrammet inte funnits. Vi måste också se till att det är väldigt komplexa individer som ingår i programmet. Det är oftast unga män mellan 18-25 år som lever ett kriminellt liv och att bryta det helt är svårt, säger Christer Tessman. Enligt Christer Tessman är det viktigaste för att klara av programmet en stark personlig motivation men också att avhopparen får ordentlig hjälp av sin coach att fylla dagarna med något som känns meningsfullt. – Får du för mycket tomrum under dagen kommer du få svårigheter att lyckas, säger Tessman. Han menar att ensamhet för avhopparen är en av de allra största riskerna för att misslyckas och att det är väldigt viktigt att utföraren hjälper avhopparen att bygga upp ett nytt socialt nätverk. – Det går inte bara att säga ”här får du nyckeln, hejdå”. Men vi ser att det sker en stegvis förändring och att socialtjänsten börjar bli bättre på att ställa krav på utförarna. För man har nog inte riktigt förstått hur svårt det kan vara, framförallt om man är för isolerad. Faller ur systemet De flesta avhoppare som fullföljer programmet brukar i snitt vara kvar mellan 18-24 månader medan de som misslyckas brukar göra det i snitt efter tre månader.  – Men vi ser att ett antal kommer tillbaka både för en andra och en tredje chans, säger Tessman och tillägger: – Man måste göra det helhjärtat. Har man kontakt med sina gamla vänner är man i 9 av 10 fall rökt och då faller man ur systemet och klarar inte av att genomföra programmet. Kiarash försökte efter att han misslyckats med avhopparprogrammet att istället vända sig till socialtjänsten för att få tillbaka sin gamla kontaktman – som han hade när han var tonåring – och istället försöka få hjälp på den vägen.  Hann inte få besked Enligt hans mamma ringde Kiarash till socialtjänsten för att fråga om detta senast samma dag som han blev skjuten till döds. Men han hann aldrig få något besked. För Kiarash familj är sorgen och saknaden efter honom konstant. Det har gått fem månader sedan han sköts ihjäl men Kiarash mamma kan fortfarande inte ta in att hon aldrig mer kommer att få krama sin yngste son. – Jag kan inte förstå att han är borta. Man älskar ett barn och kämpar för honom i hela hans liv och på bara några sekunder rycks han ifrån en.

Summary: Kiarash, 25, mördades efter att ha genomgått en avhopparverksamhet.

Summary: Han upplevde ensamhet och isolering under processen, vilket bidrog till att han återvände till sitt gamla liv i Stockholm.

Summary: Ensamhet och brist på sociala nätverk är stora riskfaktorer för avhoppare som försöker bryta med sitt kriminella liv.


Tidligere polititopp: Mener over 40 barn kunne vært spart for nettovergrep

Oddgeir Høyekvam sier at det tok over tre måneder fra en overgrepsdømt mann ble identifisert til han ble pågrepet. Han mener 44 barn kunne vært spart for overgrep. En mann i 30-årene som var tiltalt for et stort antall grove nettovergrep mot til sammen 52 barn, er dømt i tingretten til 15 års forvaring. Det gjelder nettovergrep begått i all hovedsak via chattetjenesten Omegle i perioden februar til juni i fjor. Tidligere polititopp Oddgeir Høyekvam mener at mannen kunne vært pågrepet mye tidligere. – Det er svært uheldig at det tok så lang tid og en fryktelig trist sak for de barna som ble rammet og familiene deres. De er antageligvis påført uopprettelig skade, ved at de har blitt ofre for denne gjerningspersonens handlinger. Det kunne de blitt spart for ved raskere håndtering fra Sør-Øst politidistrikt, sier Oddgeir Høyekvam.  Han er tidligere politifaglig etterforskningsleder fra den nå nedlagte Operasjon Spiderweb i Sør-Vest politidistrikt. I dag er han i permisjon fra stillingen.  – Identifisert i mars Operasjon Spiderweb var en gruppe i Sørvest politidistrikt som skulle forebygge, avdekke, etterforske og føre nettovergrepssaker mot barn for retten. Ifølge dommen fikk politiet i Stavanger inn en anmeldelse 8. mars i fjor. De hadde før dette også fått inn en anmeldelse i Finnmark og tips fra organisasjonen National Center for Missing & Exploited Children (NCMS) i USA, om at en person i Norge hadde delt overgrepsmateriale.  Høyekvam viser til at Spiderweb sendte over en anmeldelse til Sør-Øst politidistrikt i midten av mars 2022. Mannen bodde i Drammens-området. Sør-Øst politidistrikt gikk til aksjon 27. juni, ifølge dommen.  – Spiderweb sendte over en anmeldelse som politidistriktet mottok i mars 2022. Før oversendelsen hadde Spiderweb klart å identifisere den antatte gjerningspersonen bak IP-adressen som ble benyttet på Omegle, sier han. Omegle var en nettjeneste som lot mennesker chatte anonymt med hverandre med webcam. Den er nå nedlagt.  Høyekvam sier at det ble begått en rekke overgrep fra de sendte over anmeldelsen til mannen ble pågrepet. – Det dreier seg om 44 forskjellige barn. Majoriteten av de straffbare forholdene har skjedd etter at Sør-Øst politidistrikt mottok saken fra Sør-Vest politidistrikt, sier han. – Trenger sterkt fagmiljø Høyekvam sier at tiltaltes straffehistorikk burde ha ført til at det ble slått alarm raskere. I 2016 ble mannen i 30-årene dømt til ti måneders fengsel.  Ifølge dommen gjaldt dette både kontakt med barn over internett og produksjon eller besittelse av overgrepsmateriale. – 2016-dommen gjaldt ikke bare nedlasting eller deling av overgrepsmateriale eller dokumentasjon på andres seksuelle overgrep mot barn. Dommen handlet også om egne begåtte overgrep mot barn, sier han. Det var også i 2016 snakk om overgrep gjort over nett. – Generelt viser denne saken at det er behov for et sterkt og handlekraftig fagmiljø i ethvert politidistrikt for å forebygge og bekjempe denne type kriminalitet, sier Høyekvam. Han understreker at han likevel vil berømme arbeidet Sør-Øst politidistrikt har lagt ned i etterforskningen som har ført til domfellelse.  VG har forelagt kritikken til Politiet i Sør-Øst. De har ikke bestridt opplysningene fra Høyekvam.  Leder for Felles enhet for etterretning og etterforskning i Sør-Øst politidistrikt, Lena Fosaas Reif, sier at det ble gjort en konkret risikovurdering ut fra de opplysningene politiet hadde innledningsvis. – Alvorlighet og omfang av saken ble først kjent etter pågripelse og gjennomgang av beslaglagt materiale. Dette er ofte tilfelle i denne type saker. Når vi ble kjent med alvorligheten og omfanget, har saken hatt svært høy prioritet. Det er forståelig at denne saken er en stor belastning for barnet selv, og deres familier. Vi er glad for at en person nå er domfelt og at etterforskningen har avdekket og stanset ytterligere overgrep, skriver hun i en e-post til VG. Hun opplyser at antall saker som avdekkes som omhandler seksuelle overgrep mot barn på nett har økt kraftig de siste årene.  – Politiet må alltid gjøre prioriteringer og i denne type sak gjøres det fortløpende risikovurderinger basert på en forskningsbasert metodikk. Tidligere straffehistorikk og tilgang på barn er noen av disse kriteriene, skriver Reif. Vibeke Gjone Bille er koordinerende bistandsadvokat i saken. Hun sier hun ikke kan kommentere hvilke vurderinger som er gjort av politiet.  – Men ett overgrep som kunne vært forhindret, er ett for mye, sier hun.  Bille sier fokuset til foreldrene har vært på hvordan de best kan ivareta barna i forhold til krenkelsen de har vært utsatt for, samt prosessen de har vært gjennom med etterforskning og straffesak.  Mannens forsvarer er Anders Green. Han ønsker ikke å kommentere saken. Det er foreløpig ikke avklart om hans klient vil anke dommen eller ikke.

Summary: Mann dømt til 15 års forvaring for nettovergrep mot 52 barn via chattetjenesten Omegle i 2022.

Summary: Tidligere polititopp Oddgeir Høyekvam hevder over 40 barn kunne unngått å bli utsatt for nettovergrep dersom Sør-Øst politidistrikt hadde håndtert saken raskere.

Summary: Politiet i Sør-Øst mottok ifølge Høyekvam anmeldelsen i mars 2022, men mannens pågripelse skjedde først i juni 2022.

Summary: Høyekvam etterlyser sterke og handlekraftige fagmiljøer i politidistrikter for å bekjempe nettovergrep.

Summary: Politiet svarer at risikovurderinger gjøres fortløpende, og at saken fikk høy prioritet da alvorlighetsgraden ble kjent.


Studie: Alzheimer-variant gir ukjente symptomer

For en gruppe Alzheimer-pasienter starter sykdommen i yngre alder og med helt andre symptomer enn svikt i hukommelsen. Ny forskning belyser hva som er de første tegnene. Mer enn 101.000 personer lever med demens i Norge i dag. Det viser tall fra HUNT4, omtalt i rapporten «Forekomst av demens i Norge». Mellom 60 og 70 prosent av disse har Alzheimers sykdom. Hvert år vil omkring 10.000 nye personer få sykdommen. Basert på tall fra Nasjonalt senter for aldring og helse anslår man at 238.000 nordmenn vil ha demens i 2050. Nå belyser en ny internasjonal studie publisert i det anerkjente tidsskriftet Lancet Neurology en form for Alzheimers sykdom som er ukjent for mange. Studien er gjennomført av forskere ved University of California i San Francisco (UCSF). Her har de sett på diagnosen posterior kortikal atrofi, som vanligvis går under betegnelsen PCA (posterior cortical atrophy). Visuelle symptomer Renaud La Joie er assisterende professor i nevrologi ved Weill Institute for Neurosciences ved UCSF, og en av førsteforfatterne av den nye studien. Han skriver i en e-post til VG at hans forskergruppe er spesielt interessert i mer atypiske former for Alzheimers sykdom, som for eksempel når pasienter utvikler sykdommen i yngre alder enn vanlig, eller når symptomene ikke er de typiske med glemsomhet. PCA er et typisk eksempel på dette, og ifølge La Joie utgjør disse pasientene i underkant av 10 prosent av dem med en Alzheimer-diagnose. En andel av Alzheimer-pasientene har tydelig PCA, mens andre ligger et sted imellom, og at det derfor er vanskelig å gi et presist antall. De første tegnene som oppstår ved PCA er annerledes enn ved den vanlige formen for Alzheimers sykdom. – Symptomene kan variere, men vanligvis får man først problemer med å lese, ved at det er vanskelig å følge linjene i teksten. Det kan også være problematisk å kjøre bil, fordi det blir vanskelig å bedømme avstander. Videre kan det være utfordrende å gjenkjenne kjente ansikter eller gjenstander. I de fleste tilfellene er hukommelse og språk bevart i starten, men svekkes senere i forløpet, forklarer La Joie. Ifølge Alzheimers Association, opplever også noen hallusinasjoner. Angst kan forekomme, trolig fordi man oppfatter at noe er galt. Inntrer i slutten av 50-årene La Joie peker på at siden disse tilfellene av Alzheimers ikke er så vanlige, har forskerne rundt i verden som har sett nærmere på dette, hatt et begrenset antall pasienter med i studiene sine. – Målet med denne nye metastudien var å kontakte alle klinikerne og forskere, og få dem til å dele data slik at vi kunne få en god beskrivelse av PCA med et stort antall pasienter. De samlet data fra 1092 pasienter fra 36 forskningssentre i 16 land. Dette er så vidt de vet den første internasjonale storskala-studien av sykdommen. I studien avdekket de at PCA i gjennomsnitt inntrer ved 59 års alder, som er fem til seks år tidligere enn de fleste andre pasienter med Alzheimers sykdom. 75 prosent får symptomer før de er 65 år, og 60 prosent av pasientene er kvinner. Tar tid å få diagnose De fleste pasienter med PCA har normal kognitiv funksjon tidlig i forløpet, og ved første undersøkelse som i gjennomsnitt skjer 3,8 år etter symptomdebut, fant man milde til moderate symptomer på demenssykdom, som svekket hukommelse, tale og språk, ifølge forskernes funn.  La Joie mener vi trenger økt bevissthet om PCA, slik at det kan bli oppdaget på et tidlig tidspunkt. – Et hovedproblem med PCA er at det vanligvis tar lang tid å få en diagnose. Først oppsøker mange ofte en optiker eller en øyelege, før noen etter hvert forstår at det er hjernen det er noe galt med. Dette skyldes delvis mangel på kunnskap om PCA. Resultatet er at de ofte får diagnosen først etter flere år. Han peker på at det er viktig å få satt diagnosen, fordi man da kan benytte nye legemidler for å behandle tidlige stadier av Alzheimers sykdom. – Når det gjelder ikke-medisinsk behandling, kan pasienter med PCA ha nytte av ergoterapi og tilrettelegging for synshemmede. Noen ganger kan enkle ting som bedre belysning i hjemmet, bøker med større skrift og merking av f.eks. trapper forbedre funksjonaliteten og sikkerheten. Samme forandringer i hjernen Geir Selbæk er professor ved Universitetet i Oslo og forskningsleder ved Nasjonalt senter for aldring og helse. Han har jobbet med forskning på demens siden 1990-tallet. Han peker på at dette er en godt gjennomført studie om et viktig tema publisert i et svært anerkjent tidsskrift. – Det har vært relativt lite fokus på PCA i forskningen, men de siste årene har det vært økende interesse, særlig etter at koblingen til Alzheimers sykdom er blitt tydeligere. Selbæk viser til at Alzheimers sykdom primært rammer korttidshukommelsen. – De første symptomene er gjerne å glemme hva som skjedde for ti minutter eller noen timer siden, mens det som skjedde for flere år siden huskes godt. PCA starter med forstyrrelser i romoppfatningen, som at man sparker i trappetrinn, griper feil, får små bulker i bilen, snubler når man er ute og løper eller går, eller strever med å lese eller regne. Fra sin kliniske erfaring opplever han å få mange pasienter med PCA fra andre avdelinger for en «second opinion», siden symptombildet er uklart i begynnelsen. Selbæk forteller at de fleste med PCA har de samme forandringene i hjernen som ved «vanlig» Alzheimers sykdom, nemlig opphopning av proteinene amyloid, som danner plakk, og tau, som gjerne benevnes nevrofibrillære trådfloker. I neste gang fører dette til celledød og atrofi. Biomarkører for Alzheimer sykdom, spinalvæskeundersøkelse eller amyloid PET-scan, viser samme resultater som ved «vanlig» Alzheimers sykdom.

Summary: Ny internasjonal studie undersøker en mindre kjent form for Alzheimers sykdom som rammer yngre mennesker og gir andre symptomer enn hukommelsessvikt.

Summary: Forskere ved University of California i San Francisco belyser diagnosen posterior kortikal atrofi (PCA), som utgjør i underkant av ti prosent av Alzheimer-pasientene.

Summary: Symptomer inkluderer problemer med å lese, vansker med å bedømme avstander, problemer med å gjenkjenne ansikter og gjenstander. Angst og hallusinasjoner kan også forekomme.

Summary: PCA oppdages vanligvis ved 59 års alder, og det tar i gjennomsnitt 3,8 år etter symptomdebut å få en diagnose.


Som fersk youtuber gjorde han noe som få andre ville gjort. Da startet klatringen mot verdenstoppen. Veien har vært bratt for Jimmy Donaldson (25). Mellom oppturene har det også kommet krass kritikk.  Her er noen viktige hendelser i karrieren til MrBeast: 13 år gamle Jimmy Donaldson oppretter YouTube-konto under nicket «MrBeast6000». I årene som følger er han mer opptatt av å lage videoer enn skolen. – Jeg var fornøyd med ti visninger, har han sagt om denne tiden. Frem til 2017 går det mest i gaming og pranks, og kanalen vokser sakte. I januar dette året får han ideen: Hva med på telle til 100.000? Stuntet tok 40 timer og ble hans første viralvideo.  Donaldson bruker de første sponsorpengene sine på en oppsiktsvekkende måte. I stedet for at ta dem selv, gir han 10.000 dollar til en hjemløs person, og filmer det hele på YouTube. Videoen og påfunnet blir beskrevet som det som endret 25-åringens liv og karriere.  Stuntet vekker både hyllest og kritikk. Mange så han som godhjertet, mens andre mente at han utnyttet personen for å få klikk og oppmerksomhet. Han fortsetter med lignende videoer, men gir hjemløse mat og klær i stedet for penger. Halvannet år senere nådde han 1 million abonnenter. Donaldson må svare for nedsettende ordbruk om homofile, etter å ha brukt ordet «fag» på Twitter. – Det mange ikke finner like jovialt med MrBeast, er de homofobiske spøkene på YouTube, eller hans vane å kalle folk «fags», skrev The Atlantic. – Jeg er bare en dum gutt som lager YouTube-videoer og jeg liker ikke å gjøre intervjuer, svarte han avisen den gang. MrBeast får et godt rykte fordi han deler ut store summer til veldedighet og det som fremstår som tilfeldige personer. Videoer der han utfordrer både seg selv og andre går ofte viralt. Den 9. juni 2018 lager han en video der han overrasker abonnent nummer fem millioner med enorme menger popkorn. New York Times skriver om at flere tidligere ansatte mener det var «giftig arbeidsmiljø» rundt YouTube-stjernen. En navngitt medarbeider forteller om mobbing fra Donaldson, som skal ha endret personlighet utenfor kamera. 11 personer står frem i artikkelen. Donaldson ville ikke gi noen kommentar. Donaldson starter «Team Seas» sammen med kollega Mark Rober (43). Innsamlingsaksjonen skal bidra til å fjerne søppel fra havet. Til sammen kom det inn over 300 millioner kroner. Donaldson hiver seg på Squid Game-bølgen, og lager en video med vanlige folk som deltagere i noen av lekene fra serien. Selv hevder han videoen kostet 30 millioner kroner å lage. Den har nå en halv milliard seere. Videoen viser hva MrBeast er i stand til når det kommer til store produksjoner. Oskar Westerlin (25) er like gammel som Donaldson, og har fulgt amerikaneren lenge. – Han er den beste innholdsskaperen i verden, og de som mener noe annet tar feil, sier han, og påpeker at det ikke er tilfeldig at Donaldson er størst i verden på sosiale medier. – Hans suksess kommer fra hardt arbeid, kontinuitet og en eksepsjonell evne til å legge både ego og fordommer til side, og hele tiden sørge for kontinuerlig forbedring, sier Westerlin til VG.

Summary: Jimmy Donaldson startet sin YouTube-kanal under navnet «MrBeast6000» i 2011 da han var 13 år gammel.

Summary: Donaldson ble virkelig kjent i 2017 etter å ha talt til 100.000 og filmet det.

Summary: Samme år brukte han penger fra sponsorer til å gi en hjemløs person 10.000 dollar, noe som vekket både ros og kritikk.

Summary: Videoen betegnes som gjennombruddet til MrBeast, som nå er størst i verden på sosiale medier.


Langrenn: Kutter enda flere landslagsplasser

Langrennsledelsen fjerner fire rekrutt- og juniorlandslagsplasser. Ingen løpere har fått beskjed om de får bli eller om de må ut.  Den økonomiske situasjonen til Norges skiforbund avdeling langrenn vil også ramme rekrutt- og juniorlandslagene. Det var kaos og ble bråk da seniorlandslaget kuttet fire plasser og Johannes Høsflot Klæbo takket nei til landslagsplass. Didrik Tønseth var forbannet etter prosessen for seniorene. Nå er det rekruttene og juniorene sin tur til å bli færre på laget.  Fagsjef toppidrett Per Elias Kalfoss forteller at det nå er klart hvor mange, men ikke hvem som får landslagsplassene under seniornivå. – Vi må kutte to plasser på rekruttlaget og to plasser på juniorlandslaget. Jeg tenker at vi ønsker å gi flest mulig et tilbud, men vi må forholde oss til de økonomiske rammene vi har, sier Kalfoss til VG.  Norge tok tre gull, to sølv og en bronse blant guttene i U23 VM sist sesong, mens de norske jentene tok ett gull og tre bronse. Kristin Austgulen Fosnæs, Ansgar Evensen, Jonas vika og Martin Kirkeberg Mørk dro hjem fra Whistler med gull.  Blant juniorene kom Milla Grosberghaugen Andreassen hjem med tre VM-gull i februar. Men å håndtrere flagget ved målgang var ikke så lett:  Sammen med rekrutt- og juniorlandslagstrenerne Monika Kørra, Jacob Walther og Krisitian Dahl skal Kalfoss, landslagssjef Espen Bjervig og landslagskoordinator Ulf Morten Aune skal Kalfoss levere sin innstilling med utøvere til langrennskomiteen en av de kommende dagene.  Mange langrennsløpere starter sesongoppkjøringen 1. mai. Rekrutt- og juniorlandslagene blir ikke presentert innen den datoen. – De fleste langrennsløpere er inne i en periode hvor de kobler av og slapper av. Når det er sen påske, og vi har markedsdager hvor vi skal ta ut fire elitelag, blir det litt dårlig tid til 1. mai, men vi ville heller ha en ordentlig prosess heller enn å skynde oss. Men jeg forstår om det er utfordrende om noe får tilbud fra andre lag, sier Kalfoss.  Slik så det ut da tidligere landslagsløper Johannes Høsflot Klæbo gikk inn til VM-gull på lagsprinten med Pål Golberg i Planica:

Summary: Langrennsledelsen fjerner fire plasser fra rekrutt- og juniorlandslagene.

Summary: Økonomiske utfordringer i Norges Skiforbund avdeling langrenn er hovedårsaken til kuttet.

Summary: Fagsjef Per Elias Kalfoss bekrefter kuttene, men det er ennå ikke bestemt hvilke utøvere som rammes.

Summary: Seniorlandslaget fikk også kuttet fire plasser nylig, noe som skapte reaksjoner blant løperne.

Summary: Rekrutt- og juniorlandslagene blir presentert etter sesongoppkjøringen 1. mai.


The Athletic: Manchester United vil hente Dan Ashworth som sportsdirektør

Dan virker å være «the man» for Manchester United.  Ifølge The Athletic ønsker Manchester United å hente Dan Ashworth fra Newcastle United for å bli klubbens nye sportsdirektør.  Ashworth skal være åpen for muligheten. Manchester United har identifisert Ashworth som sitt førstevalg i jakten på en sportsdirektør. Selv om det ennå ikke skal ha vært en konkret henvendelse til Newcastle, ventes det at den nye ledelsen på Old Trafford vil ta kontakt om 52-åringen.  Ashworth har bygd seg et godt rykte som en dyktig speider og vil i Manchester United spille en avgjørende rolle i spillerrekrutteringen, noe klubben har slitt med de siste årene.  Etter karrieren som spiller har Ashworth vært sportsdirektør i West Bromwich og Brighton før han i februar i år tiltrådte samme rolle i Newcastle.  Sir Jim Ratcliffe, som nylig kjøpte seg inn med 25 prosent av aksjene i Manchester United, vil tilføre 300 millioner pund til klubben for fremtidige investeringer. Dette kan bety midler til disposisjon for Ashworth i overgangsvinduet. Denne artikkelen er laget ved hjelp av AI-verktøy fra Anthropic, og kvalitetssikret av VGs journalister.

Summary: Manchester United ønsker Dan Ashworth som ny sportsdirektør, ifølge The Athletic

Summary: Ashworth, nå hos Newcastle, er åpen for muligheten og er klubbens førstevalg

Summary: Hans ekspertise er spillerrekruttering, et område klubben har slitt med i det siste

Summary: Sir Jim Ratcliffe, ny aksjonær i Manchester United, kan bidra med 300 millioner pund til investeringer


Hur många miljardärer tål egentligen Sverige?

Många politiker har vittnat om hur tråkigt det är att sitta i opposition. Rastlösast av dem alla är kanske Magdalena Andersson.  Hon hann knappt bli varm i kläderna som Sveriges första kvinnliga statsminister innan Ulf Kristerssons Tidölag tog över makten. Nu är siktet helt klart på att vinna regeringsmakten igen vid nästa val 2026. Partiet har tillsatt elva arbetsgrupper för att ta fram ny politik. Slutsatsen är att sossarna måste göra upp med privatiseringshysterin. Nu vill partiet ut med budskapet, och det så fort som möjligt. Linjetal mot privatiseringar Trots att det knappt är tre veckor kvar till första maj bjöd Magdalena Andersson in till ett linjetal från partihögkvarteret Sveavägen 68 i Stockholm. Under rubriken ”Ny riktning för Sverige” vill oppositionsledaren städa upp i svensk politik på ”område för område”. Och det finns ju en hel del att ta tag i. Socialdemokraterna vill göra upp med vinstjakten och betygsinflationen i marknadsskolan. Kriminella, fuskare och oseriösa aktörer ska kastas ut från välfärden och samhällsviktiga funktioner. Stoppa privatiseringar Till stor lättnad för många av oss har Andersson slutat försöka vinna någon sorts kamp mot SD om hårdast invandringspolitik och retorik. Istället riktar S-ledaren ljuset mot avregleringar och privatiseringarna som trasar sönder samhället.  Stöd för de slutsatserna finns långt in i borgerligheten. Ulf Kristersson har därför mer att oroa sig för än bara Magdalena Anderssons höga förtroendesiffror. Det är inte bara födslotalen som är de lägsta i Sverige sedan mätningarna började på 1740-talet. Mycket pekar åt fel håll.  Antalet konkurser är rekordstora, bostadsbristen akut, arbetslösheten växer och svenskars skulder hos Kronofogden ökar.  Aktiekursen för skolföretag sjunker när det talas om att sätta kunskaper framför vinstutdelningar. Vårdcentralerna är som flest där befolkningen är som rikast och friskast.  Fler dollarmiljardärer I Kristerssons kontrollsamhälle föds färre barn, men antalet dollarmiljardärer blir allt fler. Det är faktiskt helt koko. I helgen uttryckte till och med Nato-chefen oro för Sveriges förmåga i en kris. Sjukvård, försvar och vägar behöver rustas upp, menar Jens Stoltenberg. Magdalena Anderssons nya inriktning kommer därför i rättan tid. Det är inte bara hon som knappt kan vänta på att Tidöeran ska ta slut.

Summary: Socialdemokraternas ledare, Magdalena Andersson, håller linjetal mot privatisering och önskar rensa upp svensk politik inom flera områden, inklusive bidskyddet, marknadsskolan och svenska välfärden.

Summary: Hennes mål är att förhindra vinstdrivna och oseriösa aktörer inom viktiga samhällsfunktioner samt att hantera utmaningar som ökade konkurser, bostadsbrist, hög arbetslöshet och skulder hos Kronofogden.

Summary: Aftonbladets ledarredaktion tycker Magdalena Andersson har allt att vinna på att gå fram med en optimistisk politik för ett jämlikare samhälle.


Her angriper russiske soldater i golfbiler fra Kina. Hva skjer ved fronten?

En russisk kolonne angriper i Luhansk 2. mars. Fire av kjøretøyene skiller seg ut. Soldatene selv kaller dem golfbiler. Det er gode grunner til det. De gir ingen som helst beskyttelse.  Putin selv skrøt av terrengbilene da hæren kjøpte dem fra Kina i høst.  Denne videoen er den første som viser at russerne bruker golfbilene i angrep. Hva er det som skjer ved fronten? Det russiske angrepet med tre stridsvogner og fire golfbiler endte katastrofalt. Alle ble ødelagt. Etterpå lå døde russiske soldater strødd langs veien. Etter fem måneder med usedvanlige harde kamper i Ukraina er vinteroffensiven til Putin nå over. Snøen har stort sett smeltet. Været har vært på russernes side. Varme og lite nedbør har gjort det mulig å angripe på steppene. Da vinterkrigen startet i oktober, snudde krigen. Russland har hatt initiativet. Den kaotiske retretten fra Avdijivka 17. februar økte frykten: Var de ukrainske frontlinjene i ferd med å bryte sammen? Hva skjer ved fronten? Mangel på ammunisjon er akutt. Hjelpen fra Vesten har krympet kraftig. I tillegg er den ukrainske hæren nedslitt og moralen fallende. Kritikken øker mot dårlig ledelse og skjebnesvangre feil, som koster ukrainske soldater livet. Til tross for dette har vinteroffensiven kjørt seg fast den siste uken. Det viser Aftenpostens analyse av kartdata fra fronten.  Etter Avdijivkas fall har russerne angrepet i snitt 88 ganger om dagen. Likevel har  fremrykningen nesten stoppet opp.  Målt i erobret territorium har det gått enda dårligere for den russiske vinteroffensiven enn den mislykkede sommeroffensiven til ukrainerne.  Hvem vant vinterkrigen? Mye tyder på at kampene under vinterkrigen 2023/2024 har vært de mest blodige siden februar 2022. Slaget om den lille byen Avdijivka kostet alene 16.000 russiske soldater livet. Det skrev den  russiske militærbloggeren «Murz». Rett etterpå tok han sitt liv etter å ha blitt skjelt ut som forræder som røpet hemmeligheter.  I februar ble i snitt 983 russiske soldater skadet eller drept hver dag, hevder britisk etterretning.  Videoer og bilder av ødelagt militærutstyr viser også store tap.  Det er også flere andre tegn på at den russiske offensiven sliter. Angriper med over 70 år gamle stridsvogner Russland kjøpte 2100 kinesiske terrengbiler i høst, og de ble vist frem på TV sammen med Putin. De skulle egentlig brukes til rekognosering og evakuering.  At «golfbilene» nå brukes i angrep, er et av flere tegn på russerne sliter med mangel på utstyr. Vinterkrigen har kostet dyrt.  – Vår avdeling hadde hverken bombekastere, granater eller kjøretøy til å utføre effektive angrep, skrev soldaten i en klage.   Et merkelig bilde viser en russisk stridsvogn i et basseng. Det illustrerer også hvorfor den russiske vinteroffensiven har kjørt seg fast. Hva gjør en stridsvogn i et svømmebasseng? Bildet av den russiske stridsvognen i et svømmebasseng er fra ruinene etter restauranten «Tsarens jakt» i byen Avdijivka.   – Det var et klassisk russisk angrep. Jeg er ikke den eneste som skammer meg over slikt idioti. Det skrev den russisk dronesoldaten og bloggeren «Nordvind». Han deltok i erobringen av byen og ga følgende forklaring: Stridsvogn-føreren manglet fotokart. Dermed så han ikke at han kjørte rett i bassenget. Dette angrepet skjedde uten støtte fra infanterisoldater, som kunne advart. Dessuten manglet radiokommunikasjon. – Vi ser det samme blodbadet, de samme ofrene og den samme galskapen, skrev Nordvind.  Til slutt måtte likevel ukrainerne trekke seg tilbake i en kaotisk retrett. Hvorfor har russerne klart å rykke frem? Er det stille før neste storm? Vinterkrigen har også ført til «kritisk høye tap» for ukrainerne. I ukrainske sosiale medier har det dukket opp 7000 minneord og begravelsesnotiser siden desember. – Bortsett fra å prate, har myndighetene så langt gjort nesten ingenting. Det hevder den ukrainske bloggeren Jurij Butusov på Telegram. Både han og flere andre ukrainske kilder har kritisert president Volodymyr Zelenskyj og generalene for å ha gjort altfor lite for å bygge nye forsvarslinjer.  – Derfor er våre tap sinnssykt høye på grunn av droner og granatkastere. Det er derfor fienden slår oss ut så fort, dreper oss, eller fanger de overlevende. På ukrainsk side frykter mange at det som kommer etter vinterkrigen, blir enda verre.  Vil du vite mer? Her er fem grafer som kaster lys over vinterkrigen.   1: Så mye land har russerne erobret i vinterkrigen Den russiske vinteroffensiven har gitt mindre fremgang på bakken enn både den ukrainske sommeroffensiven og Wagner-hærens blodige Bakhmut-offensiv i fjor. 2: De blodigste kampene siden krigen startet Vestlige anslag, blant annet fra britene, tyder på at kampene på bakken de siste månedene har vært de mest blodige siden storskalainvasjonen i februar 2022. 3: Så ofte angriper russerne Den russiske vinteroffensiven har skjedd gjennom flere tusen angrep på bakken langs den 1000 kilometer lange fronten.  4: Mange gamle stridsvogner brukes De siste ukene har russerne i større grad brukt 60–75 år gamle stridsvogner i angrepene.  5: Utviklingen i krigen over tid Det store bildet er at frontlinjene har beveget seg lite siden Ukraina klarte å befri deler av Kherson og Kharkiv høsten 2022.  Det finnes flere fronter i Ukraina. Hør podkasten Forklart om hvorfor det er viktig at hjemmefronten holder ut.

Summary: Vinteroffensiven til Putin i Ukraina er over. Kartdata fra frontlinjene viser at den har vært enda mer mislykket enn den ukrainske sommeroffensiven.

Summary: Vinterkrigen har kostet begge parter dyrt, både i tap av menneskeliv og utstyr.

Summary: Ukrainernes største problem, ved siden av ammunisjonsmangel, er glidebombene fra det russiske flyvåpenet. Russerne sliter med utstyrsmangel. I angrepene de siste ukene har russerne brukt alt fra golfbiler til over 70 år gamle stridsvogner.