YouTube-fenomenet Mark Goldbridge skaper United-splittelse: – Folk har aldri likt oss

Nå går han ut mot «kvalmende» oppførsel mot seg og sine etter Rasmus Højlund-kontroverser. – Jeg og teamet mitt har fått så utrolig mye dritt de siste 48 timene at det knapt er til å tro, sier Goldbridge i en videosnutt på tirsdag – som egentlig handler om noe annet. – Det er kvalmende, sier han. Goldbridge er grunnlegger og frontfigur for fan-nettsiden The United Stand, dedikert utelukkende til Manchester United. De er blitt store. Og kontroversielle, begge deler mye på grunn av Goldbridges krasse meninger. – Det er det samme i alle bransjer. Du vil aldri kunne blidgjøre alle, og det er derfor vi ikke er de eneste som driver med dette. De som kritiserer oss, ser ikke nødvendigvis på innholdet vårt, sier sosiale medier-ansvarlig i The United Stand, Ryan Johnston, til VG. Men nå står han og teamet altså i en liten storm. 5. februar fikk The United Stand sitt største gjennomslag noensinne. Danske Rasmus Højlund, som virkelig var en het potet akkurat da, hadde sagt ja til å gjennomføre et eksklusivt intervju.  Intervjuet varer 15 minutter og er på ingen måte kontroversielt i seg selv.  Likevel ble det bråk da en annen supporterside – United We Stand – forrige helg publiserte opplysninger om at flere medspillere var misfornøyd med at Højlund stilte til intervju hos Goldbridge.  Årsaken skal ha vært at Goldbridges kanal blant annet forbindes med å spre negativ omtale av United-spillere for å få oppmerksomhet. Højlund-kritikken har fått bred omtale i engelske medier. – Vi prøver å gå vekk fra normene, og vi føler vi fortsatt driver ting fremover. Højlund har vært fan av det vi har gjort i lang tid. Diskusjonene startet i august for å få intervjuet, og det ble ikke gjort før februar, sier Johnston. Han sier de måtte dokumentere grundig overfor klubben hvorfor akkurat de burde få dette intervjuet. Nå meldes det om drapstrusler til Goldbridge og hans team, politiet bekrefter til Daily Mail at det etterforskes. Og det er dét Goldbridge mener med kvalmende oppførsel. «Du er død om du viser deg på Old Trafford», er blant meldingene som er kommet inn, skriver avisen. I tillegg blir frontfiguren anklaget for å ikke være supporter, men en som jager pengene. – Det jeg kan si, er at folk har aldri likt oss. Når sjalusi og hat kommer inn i bildet, finner folk på ting. Det er galskap å tro at Mark kan fake dette, og det tre ganger daglig. Hvis han faker, fortjener han en Oscar, sier Johnston. Ekspert: Utfordrer det etablerte  Engelsk fotball er generelt sett konservativt. Klubbene har langvarige og tette bånd med TV-kanaler og aviser, og har gjennom årtier hatt sine foretrukne kanaler for å kommunisere til supporterne. Derfor er Højlund-intervjuet spesielt, sier Richard Jones. Han er direktør for journalistikk ved University of Salford i Manchester. – Noen av disse kanalene er blitt så store at klubbene ikke kan ignorere dem. Goldbridge er blitt så populær at det er en bedre måte å kommunisere med fansen, og gjør det bedre å bruke ham enn avisene, analyserer Jones. Højlund-intervjuet er et intervju avisene gjerne skulle hatt selv. Men ved at det blir gitt til Goldbridge, viser det at en ny aktør utfordrer det etablerte. Samtidig: Goldbridges kontroversielle profil i sosiale medier gjør at klubben er ekstra forsiktig med å gi dem tilgang til en superstjerne som Højlund, sier Jones. For slikt gir legitimitet. Men hvordan er de blitt mottatt i presserommet for øvrig? – Folk var nølende til oss i begynnelsen, på grunn av tidligere konfrontasjoner. Nær tre år senere er det bedre. I begynnelsen var det en kald mottagelse, men vi er blitt mer og mer akseptert, sier Ryan Johnston i The United Stand.

Summary: Mark Goldbridge og teamet hans, som står bak nettsiden The United Stand, mottar trusler etter intervju med Rasmus Højlund.

Summary: Anklages for å spre negativ omtale av Manchester United-spillere for å få oppmerksomhet.

Summary: Intervjuet førte til at andre medspillere uttrykte misnøye.

Summary: Goldbridge kaller truslene og oppførselen «kvalmende».

Summary: Politiet etterforsker saken.

Summary: Intervjuet viser at nye aktører utfordrer de etablerte i engelsk fotball.


Veteranfergen «MF Skånevik» smalt i ettermiddag i fjellveggen i Lysefjorden etter at skipperen sovnet på broen. – Veldig traumatisk, sier passasjer. Sammenstøtet skal ha skjedd omtrent klokken 16.15. Fergen er innleid til en turistrute mellom Flørli og Lysebotn i Lysefjorden av Rødne Fjord Cruise og Fjord X. VG har fått tilsendt en video fra innsiden av fergen som viser kaoset som bryter løs når «MF Skånevik» treffer fjellveggen. Idet fergen treffer land kan man se passasjerer klamre seg til seteryggene og brusflasker som flyr veggimellom. VG har snakket med en passasjer som var om bord fergen under sammenstøtet. Hun beskriver det som en traumatisk opplevelse. – Vi så at båten svingte inn mot land, men tenkte først kanskje det var for sightseeing. Men vi innså etter hvert at det var noe galt. Jeg prøvde å varsle de andre og ropte «dette kommer til å gå ille.» Passasjeren, som ønsker å være anonym, mener videoen av krasjet ikke viser den fulle dramatikken som hersket om bord. – Det var knall og fall. Flere fikk blødende sår på armer og ben og en dame fikk lettere sjokk, forteller hun til VG. Skipperen sovnet Daglig leder i Fjord X Arne Glenn Flåten bekrefter hendelsen til VG: – Dette er et leit uhell som har skjedd her. De fikk bremset opp båten litt, men det ble et ganske stort smell. Ifølge Flåten er årsaken til sammenstøtet at skipperen sovnet. – Det som skjedde her er at skipperen sovnet på broen. Det er dypt beklagelig. Vanligvis skal det være to stykker til stede på broen, forklarer Flåten. – Men han ene var ute og da han kom opp igjen var det for sent. Flåten forteller til VG at han personlig har snakket med skipperen flere ganger etter uhellet. – Det går fint med både ham og resten av mannskapet. Ingen er skadet, men de er selvsagt preget av hendelsen. Var du om bord fergen da den krasjet? Tips oss her! – Selskapet dysser det ned Hverken passasjerer eller biler skal ha fått store skader. Også fergen overlevde sammenstøtet. – Det var ingen vanninntrenging eller noe sånn, sier Flåten. Flåten beskriver hendelsen som et uhell med godt utfall. Passasjeren VG har snakket med roser også mannskapet om bord for å ha håndtert hendelsen godt rett etter sammenstøtet. – Men besetningen burde samlet oss og gitt informasjon og sett til oss etter hendelsen. Jeg mener selskapet dysser ned denne hendelsen, avslutter hun. Flåten sier til VG at han har full forståelse for at passasjerer er opprørte. – Mitt førsteinntrykk var at ingen hadde fått fysiske skader, men jeg har nå fått bekreftet at enkelte fikk noen småskader. Det er veldig beklagelig, og hvis noen mener ting ikke er i orden, må de bare kontakte oss, sier han. Han sier mannskapet snakket med passasjerene etter sammenstøtet og fikk inntrykk av at ting etter forholdene var i orden.  – Vi gikk jo pang rett i fjellveggen, så det er klart dette har vært en psykisk påkjenning. Passasjerene har all rett til å være opprørte, avslutter han. Nummer to var i maskinrommet Flåten forteller at Sjøfartsdirektoratet er orientert om hendelsen. De bekrefter hendelsen overfor VG. – Vi har fått inn en foreløpig rapport fra rederiet. Fergen har gått inn i en fjellvegg i Kvernafjellet. Da ulykken skjedde var det kun én mann på broen fordi maskinpasseren var en tur i maskinrommet, sier kommunikasjonsdirektør i Sjøfartsdirektoratet Dag Inge Aarhus til VG. Han sier det er mistanke om uoppmerksomhet eller at kapteinen kan ha sovnet. – Dette vil vi få mer opplysninger om når ulykkesrapporten er klar, avslutter Aarhus og sier den skal være hos direktoratet innen 72 timer. I den foreløpige rapporten er det meldt om 50 passasjerer om bord. Fergen har en kapasitet på 18 biler og 150 personer. Erfaren skipper Det er selskapet Fjord X som har leid inn skipperen. Flåten beskriver ham som en erfaren skipper. – Vi har ingen tvil rundt hans kvalifikasjon som skipper. Dette er et leit uhell, sier Flåten. Veteranfergen «MF Skånevik» er bygget i 1967 og ble fredet i 2006. Det er den eneste operative fredede bilfergen i Norge. Lysefjorden ligger i Sandnes og Strand kommuner i Rogaland. Den huser noen av Norges mest kjente naturattraksjoner, deriblant Preikestolen og Kjeragbolten.

Summary: Fergen «MF Skånevik» krasjet i en fjellvegg i Lysefjorden rundt klokken 16.15 søndag. Årsaken var at skipperen sovnet på broen.

Summary: Fergen er leid inn av Rødne Fjord Cruise og Fjord X for en turistrute mellom Flørli og Lysebotn.

Summary: Ingen om bord ble skadet under kollisjonen, og det er ingen store skader på fergen.

Summary: Sjøfartsdirektoratet har mottatt en foreløpig rapport og vil motta den fullstendige ulykkesrapporten innen 72 timer.

Summary: Skipperen er beskrevet som en erfaren sjømann som er innleid av Fjord X

Summary: «MF Skånevik» er en fredet veteranferge som har vært i drift siden 1967.


62 drept i angrep mot konserthus i Moskva

Flere bevæpnede personer gikk fredag kveld inn i konserthuset Crocus City Hall nordvest i Moskva og åpnet ild.  62 mennesker er drept, og over 100 er skadet, melder den russiske sikkerhetstjenesten FSB. Barn skal være blant de drepte.  Dødstallene har fortsatt å stige utover kvelden, og ved midnatt norsk tid melder Telegram-kanalen Baza, som er tett på russiske nødetater, at 62 mennesker har mistet livet i angrepet.  Russland omtaler angrepet som en terrorhandling. Denne gangen mot konsertgjengere i Crocus City Hall, som ligger i Krasnogorsk nordvest i Moskva.  Crocus City Hall består av både et kjøpesenter, en konsertsal og et teater. En rekke kjente internasjonale artister har holdt konsert i denne bygningen, blant dem a-ha og Elton John.  Fredag kveld skulle det russiske rockebandet Picnic holde konsert, melder Tass. Lokalet har plass til rundt 6000 mennesker.  Russiske medier skriver at væpnede menn skjøt rundt seg med automatvåpen i flere omganger og kastet eksplosiver mot sivile. Konsertlokalet ble siden påtent.  Les mer: – Alt er uklart Jakter gjerningspersoner Russiske styrker er på jakt etter gjerningspersoner etter angrepet, melder det statlige russiske nyhetsbyrået Interfax. – Et søk etter kriminelle pågår, og folk blir evakuert fra bygget, melder den russiske nasjonalgarden fredag kveld.  Angrepet er formelt å anse som «terrorangrep», ifølge den såkalte etterforskningskomiteen, som tilsvarer politiet i Norge. Russland har skjerpet sikkerheten på flyplasser og togstasjoner, skriver Tass. Ifølge Interfax er alle sports-, kultur- og andre offentlige arrangementer i Moskva avlyst for helgen.  Vitne: «Løp, de skyter!» Det er uvisst hvor mange som deltok i angrepet, men et vitne skal ha sett fem menn som gikk til angrep ved inngangen til konsertlokalet, skriver Telegram-kanalen Mash.  De fem angriperne skal ha fremstått som godt forberedte og tungt bevæpnet, ifølge øyenvitnet. Mobilvideoer som VG har sett fra stedet bekrefter et slikt hendelsesforløp. – Vi var litt forsinket til konserten. Da vi var noen meter fra inngangen, begynte de å skyte rett ved. Rett foran meg falt en person død om. Folk begynte å ropte «løp, de skyter!», forteller et anonymt øyenvitne til TV-kanalen Dozjd.  – Folk presset seg gjennom lukkede dører for å komme seg ut og vekk fra skytingen, forteller et annet øyenvitne til Dozjd. Videoopptak vist på Telegram-kanalen Astra viser angripere som skyter vilt rundt seg inne i konsertsalen. – Forsto ikke hva som skjedde Et annet vitne forteller at han satt oppe ved balkongen i lokalet da de hørte skudd.  – Først forsto vi ikke hva som skjedde, men så så jeg hvordan terroristene kom inn og begynte å skyte mot alle, forteller et vitne på en video publisert av Reuters. – De kastet molotovcocktail og alt ble satt i brann, sier han. Han forteller at de forsøkte å komme seg ut av konserthuset, men at flere utganger var låst. – Vi løp over hele Crocus City og prøvde å finne en vei ut, men til ingen nytte. Vi kom oss ned i kjelleren og ventet på krisedepartementet, og så kom vi ut. – En forferdelig tragedie  Moskvas borgermester Sergey Sobyanin, kondolerer til alle ofrene for angrepet.  – I dag skjedde en forferdelig tragedie i Crocus City. Mine kondolanser til ofrene og de pårørende, skriver han på Telegram.  – Jeg har gitt ordre om å gi all nødvendig hjelp til de som er rammet av hendelsen, fortsetter han. Talsperson for det russiske utenriksdepartementet, Maria Zakharova, oppfordrer det internasjonale samfunnet til å fordømme skyteepisoden. Hun kaller hendelsen for «en forferdelig forbrytelse». Pressevakt i det norske Utenriksdepartementet (UD) opplyser fredag kveld til VG at de følger situasjonen og er i dialog med ambassaden i Moskva.  UD har så langt ikke mottatt informasjon som tyder på at norske borgere er berørt i angrepet.  USA: Advarte mot angrep  7. mars advarte den amerikanske ambassaden om at «ekstremister» hadde nærstående planer om et angrep i Moskva. Ambassaden, som gjentatte ganger har bedt alle amerikanere om å forlate Russland, ga få detaljer om trusselen, men oppfordret samtidig folk til å holde seg unna konserter og menneskemengder.  Også det norske utenriksdepartementet ba nordmenn unngå store folkemengder i Moskva, etter at de ble kjent med meldinger om en forhøyet terrortrussel.  President Vladimir Putin avviste den gang advarselen som et vestlig forsøk på å skremme folk. Terrorgruppen Den islamske staten (IS) hevdet sent fredag kveld på sin egen Telegram-kanal at de står bak konserthus-angrepet i Moskva. Påstanden er ikke bekreftet av uavhengige kilder. Les siste nytt om angrepet her.

Summary: Bevæpnede personer tok seg inn på konserthuset Crocus City Hall i Moskva fredag kveld og åpnet ild. Konserthuset står i full fyr.

Summary: Minst 40 personer er drept og over 100 skadet, opplyser den russiske sikkerhetstjenesten FSB.

Summary: Gjerningspersonene er fremdeles på frifot. Ingen har foreløpig tatt på seg ansvar for angrepet.

Summary: Crocus City Hall ligger i Krasnogorsk nordvest i Moskva. En rekke kjente internasjonale artister har holdt konsert i denne bygningen, blant dem a-ha og Elton John.


Martin Ødegaard: – Vi må gjøre oss fortjent til det

EM-fiasko og tap mot Tsjekkia til tross: Kapteinen Martin Ødegaard håper på folks støtte til landslaget. Norge tapte 1–2 for Tsjekkia fredag, og Ullevaal var knapt halvfullt.  Tirsdag er en annen EM-klar nasjon, Slovakia, motstander på Norges nasjonalarena. På spørsmål om «landslagshypen er blitt borte etter dårlige resultater», svarer Martin Ødegaard følgende på mandagens pressekonferanse: – Jeg føler vi har bra backing, og for noen år tilbake så hadde det vært enda mer glissent. Jeg tror det handler litt om kampen og rammen og alt sånt. Vi skulle selvfølgelig ønske at det var fullsatt hver gang vi spiller, men det er kanskje vi som må gjøre oss fortjent til det, fortsetter Arsenal-kapteinen. – Hvor viktig er kampen mot Slovakia for å få en positivitet inn videre i prosjektet? Blir stemningen dårlig hvis det blir en ny smell? – Det tror jeg er mer utenfra. Jeg tror det er kanskje viktigere for folk utenfra enn det er innad i laget. Vi er ganske rolige, svarer Ødegaard - og fortsetter: – Vi vil aldri tape kamper, men vi klarer å se bak det som skjer også. Så må vi klare å bikke de marginene i sånne kamper som gjør at vi vinner 2–0 eller 3-0 istedenfor å tape 2-1. Men innad i gruppa og i laget så har vi det fint. Det er kanskje utenfra at det er litt støy.  – Vi skal fortsette å spille vårt spill  og bygge videre på det vi har begynt på. Så vi er ikke så utålmodige akkurat nå som kanskje alle andre, men vi vil gjerne vinne. Etter tapet mot Tsjekkia fredag var det noe buing fra tribunen underveis i kampen, og i etterkant ble de norske spillerne blant annet kritisert for «dårlig kroppsspråk» av flere eksperter - noe Ødegaard var uenig i. En annen journalist spør om folks tålmodighet og om Ødegaard tror folk har tillit til «Prosjekt Solbakken»: – Det er vanskelig for meg å svare på hva folket tenker. Men jeg føler at vi har hatt en veldig fin backing. Føler vi har hatt støtte hele veien fra folket. Det har vært matcher hvor det har vært fullsatt og bra trøkk. Selvfølgelig litt mer glissent nå, men det er ikke så rart med tanke på at det er en privatkamp og en sur mars-dag. – Jeg håper folk vil være med på reisen videre, og så skal vi klare det. Da tror jeg det blir ekstra deilig for folk. Ødegaard blir også spurt om spillernes tillit og tiltro til prosjektet: – Den er veldig god. Den er klokkeklar på at vi har tro på det vi driver med. Vi har sagt lenge at vi spiller en type fotball som vi har veldig stor tro på. – Det er selvfølgelig surt at vi ikke vinner den kampen her om dagen, hvor vi føler vi dominerer alt i hvert fall 60-70 minutter igjen. Men vi gjør veldig mye bra. Vi spiller mye god fotball på en dårlig bane, men så er det de små detaljene og noen avgjørende situasjoner hvor vi ikke er helt gode nok, og det er det vi jobber med for å bikke de marginene i en komfortabel seier, i stedet for at det bikker feil vei igjen. Ødegaard snakker også om at Norge slipper inn mange baklengsmål, til tross for at de slipper til relatvit få sjanser imot:  – Den statistikken kommer ikke til å fortsette. For det har vært ekstreme tall. Det har vi sett. Men vi må gå i oss selv, og vi må se hva vi gjør ute på banen der. Slovakia er altså Norges motstander på Ullevaal tirsdag. Forrige møte med Slovakia endte i 2–0-seier til Norge. I likhet med fredagens motstander Tsjekkia, er nabo Slovakia også EM-klar. Norge tapte fredag 1–2 for Tsjekkia - til tross for at de dominerte store deler av kampen. Oscar Bobb sendte Norge i ledelsen etter 20 minutter før gjestene utlignet. Antonin Barak avgjorde på frispark i det 84. minutt. Søndag kl. 17.30 tar Erling Braut Haaland og Manchester City imot Martin Ødegaard og Arsenal på Etihad. Arsenal topper, mens City på 3. plass ligger bare ett poeng bak.

Summary: Norges landslagskaptein Martin Ødegaard håper på støtte fra folk til tross for EM-fiasko og tap mot Tsjekkia

Summary: Norge møter Slovakia, en annen EM-klar nasjon, tirsdag på Ullevaal

Summary: Ødegaard tror landslaget må gjøre seg fortjent til mer støtte ved å få bedre resultater

Summary: Spillernes tillit til «Prosjekt Solbakken» er veldig god og har tro på fotballstilen de satser på, sier Ødegaard


Angrepene i Rødehavet: – Dette er en eskalering

Søndagens angrep på skip i Rødehavet er bare det siste forsøket fra houthiene på å bli en del av Gaza-konflikten. Det er et farlig spill, mener Jemen-ekspert. Søndag ble tre skip angrepet av droner og missiler sendt fra Houthi-militsen i Jemen.  – Hvis houthiene fortsetter med å sende missiler mot Israel og israelske skip, vil vi kanskje se at USA svarer med egne missiler og flyangrep mot Jemen. Dette er en eskalering. Det sier Stig Jarle Hansen, professor i historie og statsvitenskap ved NMBU. Han har nær kjennskap til konfliktene i området på begge sider av Bab-el-Mandeb – det trange stredet mellom Jemen i øst og Djibouti i vest som også kalles Tåreporten. Hansen har også drevet feltarbeid hos somaliske pirater. Trekker inn USA og Iran Det er en økende frykt for at houthienes angrep mot israelsk territorium og israelske skip er det som trekker USA og Iran direkte inn i konflikten.  Houthi-militsen er støttet av Iran, og USA er Israels næreste allierte. Ett av skipene som ble angrepet søndag, var det amerikanske krigsskipet USS Carney, mens de to andre skipene var sivile fraktskip. I et uttalelse søndag kveld sa det amerikanske militæret at de mener angrepene er Irans ansvar. – Selv om angrepene er sendt fra houthiene, er de lagt til rette for av Iran, heter det i uttalelsen. Få timer etter angrepet meldte den saudi-kontrollerte avisen Al Arabiya at Israel skal sende skip og en ubåt til Rødehavet. Årsaken til at fraktskipene ble angrepet var fordi det var antatt at de hadde tilknytning til Israel. – Houthiene har tidligere sagt at de skal slå til mot israelsk skipstrafikk. Noen, som USA og Israel, mener at dette er å se på som piratvirksomhet. Houthiene selv sier at det er deres rett til å gjøre, og hevder at de er Jemens rette regjering. Dette blir de også støttet i av Iran, sier Hansen. Flere skip angrepet Dette er ikke det første angrepet på Israelske skip i Rødehavet. For to uker siden ble et israelsk skip bordet med helikopter, og tatt til arrest i byen Hodeidah i Jemen. – Arresten av det israelske skipet viser med hvilket alvor vi fører krig, uansett kostnader. Dette er begynnelsen, sa en talsmann for Houthi-militsen, ifølge nyhetsbyrået AP. Israels statsminister Benjamin Netanyahu var tydelig på koblingen mellom Iran og Houthi-militsen da han kalte bordingen av skipet for «en iransk terrorhandling». En uke senere skal nok et skip, den israelskeide tankeren «Central Park», ha blitt angrepet av houthier. – Houthiene sitter på en strategisk viktig posisjon som har betydning for mange land, også Norge. De kontrollerer østsiden av Tåreporten, sier Hansen. Raketter mot Israel Men angrepene på Israelske skip er ikke houthienes eneste forsøk på å delta i konflikten mot Israel. Etter at krigen mellom Hamas og Israel blusset opp 7. oktober har de skutt flere missiler mot det sørlige Israel. Det er langt mellom Jemen og Israel, og flere av missilene traff Egypt i stedet. – Noen av rakettene skal ha nådd byen Aqaba, men de ble skutt ned av israelsk forsvar, sier Hansen.  Aqaba ligger i Jordan svært nære grensen til Eilat i Israel.  USS Carney, skipet som søndag ble beskutt av houthi-droner, har i løpet av november skutt ned flere missiler som har vært på vei mot Israel, ifølge AP. Støtte fra sør Selv om angrepene ikke har gjort stor skade, har de stor symbolsk verdi, sier Hansen. – Hamas ventet seg mer støtte fra Hezbollah i Libanon, og det har de ikke fått i særlig grad. Så kommer houthiene, en aktør som ingen regnet med skulle bidra i denne konflikten.  Det kan få konsekvenser i Jemen. – Houthiene gjør nå alvor av truslene om å stanse alle israelskkontrollerte skip. Da vil nok USA opptre tøffere mot houthiene, sier Hansen. Men det er ikke bare USA som har tunge politiske og økonomiske interesser i Tåreporten og Rødehavet, sier Hansen.  – Hvis houthiene skaper for mye forstyrrelser i skipstrafikken kan det føre til reaksjoner fra Kina, India og Russland. Så houthiene må være forsiktige. Deres geografiske posisjon er et tungt våpen, og det er lett for houthiene å skape fiender av folk som de ikke egentlig har en konflikt med.

Summary: Søndag ble tre skip, inkludert USS Carney, angrepet av droner og missiler i Rødehavet. De var sendt fra Houthi-militsen i Jemen.

Summary: Jemen-ekspert Stig Jarle Hansen kaller søndagens hendelse en eskalering, fordi angrepene kan trekke USA og Iran direkte inn i krigen i Gaza.

Summary: Houthi-militsen er støttet av Iran og USA er Israels nære allierte.


Mange synes det er vanskelig: Slik sier du nei til sex

Å ha sex uten å ville det kan være skadelig. Her er ekspertenes råd til hvordan du kan si nei til sex, også uten å såre partneren.  – Mange synes det er vanskelig og er usikre på hvordan de skal uttrykke et nei, sier Tone Bjørnson Aanderaa, helsesykepleier, sexolog ved Helsestasjon for kjønn og seksualitet i Oslo kommune og fagsvarer i ung.no. Usikkerheten handler om at man er redd for å såre eller avvise den andre, ifølge henne.  – Og at de kan være redde for at et «nei» ikke blir respektert.  – Vi ser en økning som er bekymringsfull med overgrep blant jevnaldrende. Jeg tror en av årsakene er at det for mange er vanskelig å si nei. De har ikke tenkt godt nok over hvor grensene deres går, legger hun til.  Det bekreftes av årets UngVold-undersøkelse fra OsloMet.  Omfanget av seksuell vold hadde doblet seg fra 2015–2023. Rundt én av fire ungdommer i studien hadde vært utsatt for minst ett tilfelle av seksuell vold i løpet av oppveksten.  Sex når du ikke vil: Skadelig Å ha sex med en annen «for å være grei» når du selv ikke ønsker eller har sexlyst, kan være skadelig for seksualiteten og helsen din, ifølge helsesykepleieren og sexologen.  – Du skal aldri gjøre noe intimt med annen person som du ikke vil. Å gå på akkord med egne grenser gjør noe med ditt et eget selvbilde. Opplever du en slik grenseoverskridelse, vil det påvirke din helse og hvordan du har det generelt i livet, sier Aanderaa.  Hun vet samtidig hvor «ekstremt vanskelig det kan være å si nei».  – Mange klarer ikke det.  VG skrev tidligere denne uken om at sexologen sier ungdom er usikre på hva som er et seksuelt overgrep.  Aanderaas råd til deg som har sex med andre og er usikker på om de vil eller ikke er å se etter det hun kaller «entusiastisk samtykke».  – Da er kroppsspråket viktig. Sier ikke kroppen ja, da betyr det nei.  – Hvordan kan man se det på kroppsspråket?  – Man kan se avslappet og glad ut, eller fryse til eller se redde ut, sier hun. Bli kjent med deg selv Aanderaa er opptatt av viktigheten ved å bli kjent med egen kropp og seksualitet. Det kan hjelpe deg med å vite virkelig hva du ønsker – og dermed også gjøre deg mer bevisst på egne grenser.  – Er du glad i deg selv, unner du deg det beste. Da vil du være mer i stand til å si dette liker jeg, og dette liker jeg ikke.  Hun råder deg derfor til å bruke tid på å bli kjent med deg selv, kroppen din og seksualiteten din – før du begynner å ha sex med andre.  – Mange unge i dag har ikke tatt den runden. Og hvordan skal man klare å kommunisere til partner når du egentlig ikke kjenner deg selv?  Slik kan du si nei til sex Om du ønsker å si nei til sex – men er redd for å såre eller ødelegge en god relasjon til den andre, har Aanderaa følgende råd til formuleringer:  Lege og parterapeut Siri Dalsmo Berge har skrevet den nye boken «Bruksanvisning for hverdagssexen», der hun blant annet tar opp det å si nei til sex i parforhold.  Hun sier mange kjenner på usikkerhet når det kommer til å si nei til sex. Også hun peker på at det er vanlig med frykt for å såre partneren.  Men et nei til sex trenger ikke bety at man ikke er tiltrukket av partneren. Sexlysten er ikke alltid til stede, og det er helt normalt, understreker hun.  I boken skriver Dalsmo Berge:  «Hvordan du takker nei til sex, har betydning for hvordan partneren din tar imot avslaget. For at den andre ikke skal føle seg avvist, er det lurt å vise at du setter pris på invitasjonen».    – Hvis du vil prøve å øve på å si nei på en måte som ikke oppleves som en avvisning, handler det om å anerkjenne den andre først. Du kan si, «så hyggelig at du har lyst til det eller at du er interessert i meg. Men jeg er ikke klar for sex nå», sier hun. Noen ganger kan det også være at man ombestemmer seg eller ønsker å avslutte.  I boken lister hun opp forslag til måter å avslutte akten på, uavhengig om orgasmen har kommet eller ikke:  – Naturlig å bli avvist Helsesykepleier og sexolog Aanderaa mener avvisning må normaliseres.  – Det er helt naturlig å bli avvist under sex. Sex handler om flere ting enn deg selv og ditt behov, og hvis du ikke har den andre med deg må du respektere det.  Aanderaa sammenligner det med å servere en kopp med te.  Hvis du spør noen om de ønsker te og de sier nei, vil du da presse dem til det? Hvorfor skal ikke det samme gjelde for sex? – Du må spørre – og da må du også godta et nei.  Hun legger til:  – Det å bli avvist trenger ikke å handle om at du er mindre attraktiv, at du gjør noe feil eller at den andre ikke liker deg. Det handler om at den andre setter grenser for seg selv.

Summary: Mange unge synes det er vanskelig å si nei til sex og er redd for å såre partneren, ifølge Tone Bjørnson Aanderaa, helsesykepleier og sexolog.

Summary: Å ha sex uten å ville det kan være skadelig for seksualiteten og helsen.

Summary: Aanderaa råder folk til å bli bedre kjent med egen kropp og seksualitet for å kunne sette egne grenser.

Summary: De som tar initiativ og spør om sex, må også godta et nei, mener hun.

Summary: Lege og parterapeut Siri Dalsmo Berge anbefaler å vise takknemlighet for invitasjonen samtidig som man sier nei. Slik føler partner seg mindre avvist.


Familiens hjem ble bombet: – Pappa dro til himmelen

Stadig flere barn i Gaza mister foreldrene sine. Når syv år-gamle Laila al-Sultan våkner om natten, roper hun etter sin drepte far.  – Huset kollapset over oss og pappa dro til himmelen. Nå er han glad, forteller fire år gamle Khaled al-Sultan til Reuters.  Nyhetsbyrået møtte familien al-Sultan i en teltleir i Rafah, 8. januar. Familien forteller at de ble hjemløse da huset deres ble bombet av israelske styrker, og at faren ble drept i angrepet.  Storesøster Laila på syv år ble skadet og har en metallskinne festet til det skadede beinet, og arr i ansiktet og på foten. Hun forteller til Reuters at faren pleide å ta henne med til parken og dyrehagen.  – Min far ble drept. Mine onkler Awad, Ibrahim, Suhaib og Baha ble drept. Vi ble alle skadet, og her er jeg, med en benskade, forteller Laila.  En rapport fra menneskerettsorganisasjonen Euro-Med Human Rights monitor anslo i desember at opptil 25.000 barn i Gaza har mistet en eller begge foreldre.  Anslagsvis 640.000 barn har opplevd at hjemmet har blitt ødelagt og i israelske angrep, og gjort dem hjemløse. Mange bor i tilfluktsrom på skoler, i telt eller hytter. I et annet telt møter Reuters 14 år gamle Raghad Abu Nadi og lillebror Osama på 9 år.  – Pappa er borte. Han pleide alltid å hjelpe mamma. Han pleide å hjelpe henne med å lage mat, og hjalp oss med skolearbeid. Nå er han borte, forteller Abu Nadi til nyhetsbyrået.  – Jeg elsket ham så mye, sier lillebror.  Ahmed Al-Sakers forteller at hans far ble drept da israelske bomber traff familiens hjem. 13-åringen er bekymret for at moren ikke klarer å bære hans skadede bror på egenhånd.  – Han pleide å synge for meg ved sengetid, og klemme og holde meg til jeg sovnet.  Flere hjemløse og fordrevede palestinere oppholder seg i teltleiren i Rafah.  FN advarte i desember at halvparten av Gazas befolkning på 2.2 millioner vil kunne ende opp i byen på 151 kvadratkilometer. Det er nesten fire ganger mindre enn Oslo.   – Rafah har blitt et teltsamfunn. Jeg kom til Genéve i går, rett fra Gaza. Jeg må si det: Det er et levende helvete, sa lederen av FNs hjelpeorganisasjon for palestinske flyktninger, Philippe Lazzarini, i desember.  Torsdag har det vært flere israelske luftangrep mot den sørlige delen av Gaza. Ifølge Al Jazeera skal minst tolv mennesker være drept i og ved Rafah. Det meldes også om luftangrep mot Khan Younis, som ligger cirka 10 kilometer lenger nord. På den 97. dagen av krigen er minst 23.357 palestinere drept i israelske angrep på Gazastripen, ifølge palestinske helsemyndigheter. Rundt 8000 er savnet og fryktes å ligge i ruiner av bombede bygninger. I tillegg skal minst 59.000 skadet.  Tallene er ikke bekreftet av uavhengige kilder, men FN anser tallene å være pålitelige.  70 prosent av ofrene i Gaza er ifølge palestinske helsemyndigheter barn og kvinner.

Summary: Mange barn i Gaza mister foreldrene sine grunnet israelske bombeangrep.

Summary: 25.000 barn har mistet en eller begge foreldre, ifølge et anslag fra en rapport.

Summary: Anslagsvis 640.000 barn er blitt hjemløse etter ødeleggelser av hjem.

Summary: FN advarer om økende antall fordrevne mennesker i teltleirer i Rafah.


Olympiatoppen og Skiforbundet strammer inn overfor Klæbo

Når Johannes Høsflot Klæbo (26) nå skal stå utenfor landslaget må han selv håndtere egen ski-park og  tilgangen til Olympiatoppens ressurser innskrenkes. Det bekrefter henholdsvis Stein-Olav Snesrud, smøresjef i Norges Skiforbund, og Tore Øvrebø, toppidrettssjef ved Olympiatoppen. – Som for alle andre utøvere utenfor landslag, så har ikke vi mulighet til å ta oss av den skiparken frem til verdenscupen i november, sier Snesrud til VG. – Det blir endringer for muligheten hans til å benytte Olympiatopp-ressurser. Hvilke endringer er ikke klart ennå og blir en sak mellom oss og langrenn, skriver Øvrebø i en tekstmelding til VG. VG har vært i kontakt med manager-far Haakon Klæbo, som trenger mer tid før han kan si noe om disse to problemstillingene. Søndag takket Klæbo nei til landslaget kommende sesong. Han står nå fritt sportslig og kommersielt til å utforme sin egen satsing.  Men nei-et får også konsekvenser. Det er allerede kjent at han ikke skal på samling med landslaget, han får ikke tilgang til Skiforbundets medisinske team, ei heller Olympiatoppens fasiliteter eller smøreteamet. Langrennssjef Espen Bjervig vet ikke nøyaktig hvordan Klæbos landslags-nei vil påvirke muligheten til å bruke Olympiatoppens ressurser. – Så langt har vi ikke kommet ennå. Jeg har så vidt hatt en kort samtale med Tore om at vi må se på hva det skal bety, sier han. Snesrud har på sin side snakket med Klæbo om skiparken. Han forteller at skistjernen vet godt hva den består av.  – Men han bør pakke den sammen og må skaffe seg noe hjelp med å gå gjennom og få testet de nye skiene han kommer til å få av sin leverandør frem til sesongstart. Det må han sørge for selv, sier han. Snesrud vet ikke nøyaktig hvordan Klæbo skal løse det, men han anslår at 26-åringens ski-merke vil levere et sted mellom 15–20 par ski av hver stilart for testing frem til neste vinter. Enkelte av disse blir en del av ski-parken hans.  I dag er smøretraileren tømt for ski og skal til service i løpet av våren. Derfor står Klæbos gullski på et lager et sted her til lands, opplyser den norske smøresjefen. Men testingen pågår, spesielt av fluorfri smurning. Løperskiene testes fra og med august/september, sier Snesrud. – Hvor viktig er den perioden nå og frem til sesongstart med tanke på testing av ski? – Det er jo en viktig greie. Så må vi finne en god overgang på det når han skal gå verdenscup til vinteren. Dette har vi fått til bra de siste årene med utøvere utenfor lag, som Astrid Øyre Slind, Kristine Stavås Skistad, Mikael Gunnulfsen og Didrik Tønseth. – Det har vi stort sett klart å håndtere på en god måte. Men de må sørge for å få gjort en jobb selv på forhånd, så sørger vi for at de skiene til alle utøverne som går verdenscup blir så bra som vi klarer. Snesrud forteller at Klæbos mangeårige smører, Frode Pedersen, er på utgående kontrakt i Skiforbundet. Det er dialog mellom forbundet og Pedersen i disse dager. Men Snesrud har avventet konkrete samtaler om kontrakter først etter at budsjettsituasjonen i et økonomisk utfordret forbund har blitt avklart. – Det er dialog med ham og flere av de andre smørerne på laget. Vi må sy sammen et team og det er en del vi må forberede oss på, blant annet at det blir en fluorfri sesong. Snesrud sier han overhodet ikke legger seg opp i hvor Klæbos ski er. Han kan like gjerne ha dem på lager frem til sesongstarten. – Men vi kommer ikke til å gjøre noe med skiene før han er på verdenscup igjen. Vi kommer ikke til å bruke noe tid på eller teste den skiparken. Så er det som jeg har sagt til ham: Det er bare å ringe og spørre om det er noe.

Summary: Johannes Høsflot Klæbo (26) står nå utenfor landslaget og må håndtere sin egen skipark og mister tilgang til Olympiatoppens ressurser.

Summary: Norges smøreteam anses som verdens beste og er spesielt viktig når fluorfri smurning blir obligatorisk fra og med 2023/2024-sesongen.

Summary: Klæbo må selv teste nye ski og sørge for at skiparken blir tatt vare på.

Summary: Langrennssjef Espen Bjervig og Olympiatoppen har ikke konkrete løsninger for Klæbos situasjon ennå


Vil skrote regnbuefargede gangfelt: – Helt dust

Statens vegvesen mener de fargede stripene strider imot trafikksikkerheten.  De seneste årene har flere gangfelt i landet blitt malt med regnbuens farger for å markere Pride-bevegelsen og mangfold.  Men Statens vegvesen vil fjerne stripene.  – Dette er en uheldig praksis, da det er viktig at oppmerking utformes på en ensartet og konsekvent måte i hele landet, skriver vegvesenet i et høringsnotat fra januar.  I notatet understreker de at formålet med veioppmerking er å regulere trafikken av hensyn til trafikksikkerhet, fremkommelighet og miljø.  – Veioppmerking skal ikke brukes til å uttrykke støtte til politiske eller ideelle saker, dette må gjøres på andre måter, står det videre i notatet.  Det får Oslo Pride til å reagere.  – Nå må Statens vegvesen ta seg ei litta bolle. Når ble kjærlighet til alle et punkt på det politiske spekteret, sier leder i Oslo Pride, Dan Bjørke, til VG.  Han mener regnbuefargene er et viktig tiltak for å symbolisere et inkluderende samfunn. Trafikksikkerhet kommer først, men Pride-lederen etterspør sterkere argumenter.  – Regnbuefortau finner vi over alt i Europa. Har Statens vegvesen funnet hold i sikkerhetsargumentene fra erfaringer derifra? – Bullshit – Det må være bullshit.  Det er det første Joakim Kleven (31) sier om forslaget. Han har lenge stått i bresjen i Pride-bevegelsen.  Kleven synes begrunnelsen er for svak, og stiller spørsmål ved om det har vært noen trafikkulykker som følge av de fargerike overgangene.  – Nok en gang blir jeg ekte lei meg. Nå får man ikke ha noen uskyldige farger på bakken engang. Har det vært noen dødsulykker fordi barn har tegnet med skolekritt i gatene før? Kleven mener det er viktig å vise solidaritet gjennom nettopp slike tiltak.  – Hvor trist er ikke dette for denne homokampen? Det er helt dust, og gjør det nesten viktigere å kjempe for Pride. Han viser til terrorangrepet i Oslo sommeren 2022, da to personer ble skutt og drept. I ettertid ble gaten utenfor London Pub malt i regnbuefarger.  – Det symboliserer at vi ikke kan la haterne vinne. De gatene er et bevis på det, sier Kleven.  Gaten utenfor London pub er ikke omfattet av forslaget, men Kleven viser til at andre regnbuegater har like mye symbolikk.  Krever alternativer – Jeg er jo veldig for at trafikksikkerhet skal respekteres, sier NRK-profil Noman Mubashir, som har hyllet de fargerike gatene i programmet sitt «Lett å hate».  Han er ikke nødvendigvis imot veivesenets forslag, men mener det er viktig å komme med alternativer.  – Regnbuefarger på offentlige bygg eller andre steder i gatene er utrolig viktig og fint. Det er et tydelig signal om at alle er like mye verdt. – Selv om vi er beskyttet gjennom loven, så eksisterer det fortsatt fordommer. «Homse» er fortsatt et skjellsord i skolegården. Han husker at han ble glad da en gate ble malt der han selv bor, i Strømmen.  – Men så gikk det en liten stund, så ble det tagget over.  – Hvor langt har vi egentlig kommet?  – Om fargene i gaten blir fjernet er det viktig at vi erstatter det med andre steder i det offentlige rom, hvor vi kan ha farger. Det er det tydeligste symbolet for inkludering. Statens vegvesen: – Vanskeligere å oppfatte for noen trafikanter Seksjonssjef for vei og gate i Statens vegvesen, Matteo Pezzucchi, skriver til VG at det er viktig at gangfelt er entydig og lett lesbare for alle som ferdes i trafikken.  – Ulik farge mellom de hvite gangfeltstripene kan gjøre disse stripene vanskeligere å oppfatte for noen trafikanter. Dette er oppmerking som gir fotgjengere rettigheter og andre trafikanter plikt til å stoppe, skriver han.  – Er dere kjent med noen alvorlige trafikkuhell som har skjedd om følge av fargene?  – Vi har ikke en oversikt over ulykkesstatistikk. Vår oppgave er å ivareta trafikksikkerheten og sørge for at ulykker ikke skjer.  Seksjonssjefen sier at forslaget er sendt inn for høring, og legger til at de setter pris på innspill før de sender saken til Samferdselsdepartementet for endelig avgjørelse. Høringen har frist 8. april.  Rettelse: I den første utgaven av denne saken ble det skrevet at forslaget til presisering av skiltforskriften gjelder regnbuefargede gater og gangfelt, men presiseringen gjelder kun gangfelt. Dette ble endret 08.02.2024 kl. 12.10.  Forsidehenvisningen ble endret klokken 12.26. Statens vegvesen ønsker å presisere at gangfelt og annen offisiell vegoppmerking er en del av trafikksystemet som gir trafikantene rettigheter og plikter. Det er derfor viktig at en ikke blander vegoppmerking med annen bruk av farger i gatene, presiserer vegvesenet.

Summary: Statens vegvesen foreslår å fjerne regnbuefargede gangfelt i Norge, og begrunner det med trafikksikkerhet.

Summary: Joakim Kleven stiller spørsmål ved om fargevalget faktisk har ført til trafikkulykker, og påpeker at slike symboler er viktige for solidaritet og inkludering.

Summary: Den endelige avgjørelsen skal tas av Samferdselsdepartementet.


17 busslinjer i Oslo får redusert tilbud på ubestemt tid

Vinterværet fortsetter å skape trøbbel for bussene i hovedstaden. Ruter vet ikke hvor lenge de populære bussrutene vil ha redusert tilbud.  «Linje 25 har redusert tilbud inntil videre.» Det er beskjeden som møter deg på Ruters nettsider. Totalt er 17 linjer berørt, bekrefter Ruter overfor Aftenposten.  Blant dem finner man noen av byens aller mest brukte busslinjer. Innstiller flere avganger om dagen Følgende busslinjer er berørt: Pressekontakt Øystein Dahl Johansen i Ruter har ikke eksakte tall for hvor mange avganger som påvirkes, men sier at det for hver linje er snakk om mellom 1 og 20 avganger. – Noen linjer har avganger hvert fjerde minutt. Endrer man dette til hvert femte minutt, kutter man en del avganger uten at det merkes så godt, sier han.  Skader på busser Årsaken til den reduserte kapasiteten er sammensatt, men det skyldes hovedsakelig skader på bussene, sier Dahl Johansen.  – På grunn av de krevende forholdene har busser vært borti en brøytekant eller annet. Dermed er det mange av bussene som ikke er i forskriftsmessig stand til å kjøre i trafikk. – Så det har ikke med rekkeviddeproblemer å gjøre? – Temperaturene ute er ikke så ille som de har vært, så det er ikke de samme utfordringene med rekkevidde som det har vært, selv om det er en del av det totale bildet. Vanskelig å anslå varighet Ifølge Ruters avviksoversikt vil det være redusert kapasitet på de berørte linjene frem til 1. juni. Pressekontakt Pernille Aga i Ruter bedyrer imidlertid at avvikene ikke kommer til å vare så lenge.  – Vi har satt en dato frem i tid for å vise at det er et vedvarende avvik, men så fort vi er tilbake til normalen, fjerner vi avvikene, sier hun.  Pressekontakt Johansen sier det er vanskelig å anslå hvor lang tid det vil ta.  – Det er rett og slett for usikkert å si noe om. Det går på tilgang på deler, tilgang på verksted og tilgang på personale. Det jobbes nærmest døgnet rundt for å klargjøre bussene for drift. Byråden: – Ikke godt nok Forrige uke var Oslos miljø- og samferdselsbyråd, Marit Vea (V), og Akershus fylkeskommune i ekstraordinært møte med Ruter om busskaoset. Vea har ikke lagt skjul på at hun forventer mer av Oslos kollektivtilbud. – Dette er ikke godt nok, sier Vea da Aftenposten ber henne kommentere reduksjonen i antallet avganger.  – Dette byrådet har et klart ønske om at kollektivtilbudet i byen skal bli bedre. Så dette er ikke en situasjon Oslo-folk skal måtte venne seg til, fortsetter Vea.  Hun har vært tydelig på at hun har en klar forventning om at Ruter tar tak i problemene og jobber for å forkorte perioden med avvik og reduserte tilbud.  – Jeg mener vi må snu alle steiner for å få opp driften igjen. Det er det oppdraget jeg nå har gitt Ruter.  Også Ruter-sjefen har innrømmet at vinterens tilbud ikke har vært godt nok. Etter krisemøtet la Ruter frem 28 tiltak de mener skal bedre situasjonen.

Summary: Vintervær gir problemer i Oslo. 17 busslinjer vil ha redusert tilbud på ubestemt tid. Dette inkluderer flere av byens mest brukte linjer.

Summary: Årsaken til problemene er hovedsakelig skader på bussene. Eksempelvis har busser kjørt på brøytekanter. Rekkeviddeproblemer er også en del av årsaken.

Summary: Byråd for miljø og samferdsel, Marit Vea (V), sier Ruter må jobbe for å forkorte perioden med reduserte tilbud.


Ny stadion: – Jeg synes det er et dårlig forslag

Nye Randaberg stadion tar form, i støpeskjeen. Enighet om hvordan den skal være er det dog ikke.  STADION: Kommunalplanutvalget får saken i fanget i neste uke, hvor man har mye bra å si i innstillingen - men ikke alt faller i smak hos Randaberg Fotball.  Sjur Revang er den i klubben som kjenner planene best av alle.  – For å si det slik,  jeg synes forslaget til administrasjonen ikke virker å være den beste løsningen, mer et dårlig forslag. Hva er det så som er dårlig? I kommunedirektørens innstilling står blant annet dette: «Planforslaget, som den foreligger, forutsetter en vertikal fjellskjæring på inntil 15 meter høyde. Med dette blir fjellskjæringen like høy som for eksempel Randaberg kirke. Inngrepet vil bli godt synlig og påvirke landskapsbildet i betydelig grad. Den kan også medføre sikkerhetsrisikoer på toppen og bunnen av fjellskjæringen, i form av fare for fall av stein, som i verste fall kan skade mennesker», heter det fra kommunedirektøren.  Kommunedirektøren har derfor utarbeidet en alternativ situasjonsplan, som viser hvordan anlegget kan realiseres, også om nærmere utredninger viser at skjæringen ikke kan etableres som en vertikal, 15 meter høy vegg.  Forslaget flytter klubbhuset fra mellom de to fotballbanene til nordvest i feltet. En slik endring kan vesentlig redusere fjellskjæring fra 15 meter ned til 7-8 meter. Det er også mulig å legge fotballbanene på to forskjellige nivå for å redusere fjellskjæringen ytterligere. – Det skal reguleres inn for flere bygg, men i første omgang er det det bygget som er formet som en L, som skal bygges, de andre byggene reguleres inn for fremtidige utviklingsmuligheter. Totalt areal på det som er tenkt bygget er cirka 1.500 kvadratmeter. Når det er sagt så har vi i klubben også tidligere gitt klar beskjed om at å plassere tribune/klubbhus mot Odnaberg er en dårlig løsning. – Fordi? – Klubbhus/tribune vil da bli gjemt bort bak arenaen opp mot en fjellskråning. I tillegg vil klubbhus/tribune da kun betjene en av to baner som er planlagt og komme enda lengre bort fra banene i Myrå. Dette vil i så fall gjøre veldig vanskelig å lage et samlingspunkt for all idrett i området med tilhørende utvendige og innvendige "vrimleområder".  Han forteller videre at halve poenget med klubbhuset er å lage et slags bydelshus som er et sentralt samlingssted på dag, kveld, helg og får unge og gamle.  – Å plassere dette som foreslått av administrasjonen er mindre bra løsning, mener vi. Under ser du flere nye skisser av hvordan klubben ønsker sitt nye Randaberg stadion.

Summary: Kommunalplanutvalget vil diskutere nye Randaberg stadion neste uke, men foreslåtte planer skaper uenighet.

Summary: Kommunedirektøren foreslår en alternativ situasjonsplan, som kan redusere fjellskjæringen fra 15 til 7-8 meter.

Summary: Sjur Revang fra Randaberg Fotball påpeker at administrasjonens forslag er dårlig og vil skjule klubbhuset bak arenaen.


Norges nye ambassadør: Ikke sannsynlig at FN går inn i Gaza

NEW YORK (VG) FN har ikke klart å skape fred i Ukraina. Men er det håp i Israel og Gaza?  Helikoptrene svirrer over FN-bygget i New York i ett kjør. Der nede på bakken, inne i Sikkerhetsrådet og i forhandlingsrommene i kjelleren, foregår det intens møteaktivitet. Midtøsten har nok en gang eksplodert. Israel forbereder en bakkeinvasjon i Gaza, som hevn for Hamas’ brutale angrep. Over to millioner sivile stålsetter seg for det som kommer.  I FN møter både Israel og Palestina. Det samme gjør nøkkelspillere som Egypt, Iran og Libanon. Kan samtaler her føre til noe? Det håper Merete Fjeld Brattested (60), Norges ferske ambassadør til FN. – FNs generalsekretær Guterres og hans spesialkoordinator Tor Wennesland spiller en sentral rolle gjennom å mane partene til tilbakeholdenhet og nedtrapping, og arbeider for å sikre humanitær tilgang til Gaza, sier hun til VG. «Ingen fred å ivareta» FNs sikkerhetsråd møttes senest tirsdag for å drøfte konflikten mellom Israel og Hamas. Russland har lagt frem et forslag til resolusjon om en humanitær våpenhvile i krigen. De fem faste medlemmene har foreløpig ikke klart å bli enige om en felles fordømmelse av Hamas-angrepet på Israel. – Er dette konflikten der FN kan vise sine fredsbevarende muskler, i motsetning til i Ukraina, der Sikkerhetsrådet blir paralysert av Russland? – Betingelsene er ikke til stede for at FNs sikkerhetsråd skulle kunne vedta å opprette en fredsbevarende operasjon i og rundt Gaza. Det er ingen fred å ivareta og den politiske konteksten gjør ikke dette sannsynlig, sier Brattested. USAs rolle i krigen USA er Israels viktigste støttespiller – og en trofast venn i FN. Som fast medlem av Sikkerhetsrådet har USA blokkert mange resolusjoner mot Israel.  President Joe Biden ankom Israel onsdag, dagen etter et sykehus på Gaza ble angrepet, og lovet at Israel skal få den støtten de trenger for å forsvare seg. USA og Israel har varslet at de sammen skal lage en plan for å sende nødhjelp til sivile på Gaza. – USA fortsetter å sende luftforsvarsutstyr og ammunisjon til Israel. Hva tenker du om det? – Israel har rett til å forsvare seg mot væpnede angrep, til å beskytte sitt folk mot vold og trusler. Norge forsvarer denne retten, svarer Norges FN-ambassadør Brattested.  – Vi understreker samtidig at tiltakene må være nødvendige og forholdsmessige. De må utøves på en måte som er i tråd med krigens folkerett. Og det må skilles mellom militære mål og sivilbefolkningen. Gir ikke opp tostatsløsning – Norge har spilt en helt spesiell rolle i denne konflikten, historisk sett. Vil det kunne skje igjen? – Denne konflikten kan ikke gis en varig løsning gjennom militære virkemidler. Fra norsk side står vi fast ved at konflikten må finne en politisk løsning gjennom en forhandlet tostatsløsning, sier FN-ambassadøren. Både vår ferske utenriksminister Eide og statsminister Støre er nå i dialog med israelske og palestinske ledere. Men det ser mørkt ut.  – I dag viser ikke partene interesse av forhandlinger, sier Brattested. Store prøvelser Tilliten til FN er på prøve som følge av Ukraina-krigen, både fordi Russland har gjort Sikkerhetsrådet handlingslammet i konflikten, og fordi land i sør opplever at krigen i Europa stjeler all oppmerksomhet. Men Brattested står fast ved troen på FN.  – Det er viktigere enn noensinne at vi har en global organisasjon som FN, hvor folkeretten beskyttes og respekteres. Uten den tror jeg vi står foran veldig mye kaos. Og det er ikke i noens interesse. Det finnes ikke noe reelt alternativ til FN, påpeker hun. – Det er land som Norge som må hjelpe FN å redde verden. Venter med Russland Som Norges nye utsendte til FN har hun satt seg et hårete mål: Å møte alle de andre 192 medlemmene i FN.  Og hun planlegger å starte med dem som Norge ikke nødvendigvis er enige med. – Skal du møte Russlands FN-ambassadør? – Ja, etter hvert vil jeg treffe ham også, men det er andre jeg vil snakke med først. Og så er Norge listeført som uvennlig nasjon, så det er ikke sikkert han har lyst til å treffe meg heller, svarer Brattested.  PS! Norge ble valgt inn i Sikkerhetsrådet i 2021–2022, for første gang på 20 år. Norge har allerede meldt sitt kandidatur for en ny periode i 2039–2040

Summary: FN har intens møteaktivitet ved hovedkvarteret i New York for å diskutere den pågående konflikten mellom Israel og Hamas i Gaza.

Summary: Merete Fjeld Brattested, Norges nye FN-ambassadør, mener FN er viktigere en noen gang.


LO varsler millionsøksmål mot Studentsamskipnaden i Oslo og Akershus

LO mener gjelder samskipnaden har holdt tilbake forsinkelsesrenter på boligdepositum som tilhører studentene. Nå varsler de gruppesøksmål mot SiO. 18 millioner kroner – det er det oppdaterte beløpet som LO mener at Studentsamskipnaden i Oslo og Akershus (SiO) skylder studenter som har leid studentbolig gjennom dem. Studentsamskipnaden er i en prosess med å tilbakebetale depositum til studenter etter at det i fjor høst ble klart at de hadde praktisert regler rundt depositum feil. En rekke studenter har krav på forsinkelsesrenter på depositumet i tillegg. Ifølge LO skal SiO ha holdt tilbake disse fra studentene. – Vi har sendt et rettslig varsel om et felles krav. Det betyr at de får en frist på 14 dager på å betale, sier Lars Måseide, studentrådgiver i LO. Dersom samskipnaden ikke etterkommer kravet, vil de ble stevnet av LO. Foreløpig er det ikke noe krav om at SiO må betale ut det de skylder, det holder at de informerer studentene om at de har krav på penger. Likevel mener Måseide at studentsamskipnaden har et moralsk krav overfor studentene. – SiO skal følge lovene og reglene som gjelder. De har selv innrømmet at praksisen er feil, da er det rett og rimelig at de rydder opp. Det er jo snakk om potensielt flere tusen for en student. Ulovlig praksis Kravet har oppstått etter at SiO har praktisert reglene rundt depositum feil. Depositum i forbindelse med husleie skal stå på en nøytral konto hos en finansinstitusjon. Denne praksisen har ikke SiO ført, og dermed skylder samskipnaden studenter forsinkelsesrenter. I høst raste debatten, etter at førsteamanuensis Marius Storvik ved UiT skrev et innlegg i tidsskriftet Juridika. SiO har allerede innrømmet feilen og startet tilbakebetalinger av depositum. Men når det kommer til forsinkelsesrentene, må studentene selv sende individuelle krav. Det mener ikke Måseide holder. – Vi mener SiO bare burde rydde opp med en gang – det må de dersom vi vinner gruppesøksmålet, sier han. – Utbetaling av forsinkelsesrenter har en foreldelsesfrist på tre år. For hver måned som går, forsvinner dermed de mulige kravene. SiO: – Vi har ikke tilbakeholdt penger Administrerende direktør i SiO Andreas Eskelund sier til VG at de planlegger å ta stilling til det rettslige varselet. – I første omgang må vi vurdere ordlyden i saken. Det er litt flere nyanser i saken, bedyrer han. Han fastholder at samskipnaden straks satt i gang prosessen med å utbetale depositum da feilen ble oppdaget, men sier det ikke er like enkelt med forsinkelsesrentene: – Forsinkelsesrenteloven er veldig klar på at det må rettes et aktiv krav fra den enkelte. Det er ikke sånn at vi uten videre kan betale ut store pengesummer uten et tydelig krav. Han forteller at de allerede har betalt ut 5 millioner til totalt 4500 studenter, og bekrefter at det fremdeles er 18 milliner som kan gjøres krav på. Eskelund sier han er opptatt av at studentene skal få det de har krav på og oppfordrer alle som har krav til å henvende seg til SiO. Samtidig er han klar på at de har sitt på det tørre: – SiO har på ingen som helst måte holdt tilbake penger. Ikke bare SiO Det er ikke bare SiO som skylder studenter penger. Ifølge LO er det flere av landets studentsamskipnader som skylder studenter penger. De mener flere samskipnadene i landet til sammen skylder studenter opp mot 160 millioner. – Det er SiO som har det største kravet mot seg, så det er dem vi tar først. Men det kan bli aktuelt å varsle søksmål mot andre studentsamskipnader, avslutter Måseide i LO.

Summary: LO mener Studentsamskipnaden i Oslo og Akershus (SiO) skylder studenter 18 millioner kroner i forsinkelsesrenter på boligdepositum.

Summary: SiO har innrømmet feil i forbindelse med depositum og startet tilbakebetaling, men forsinkelsesrenter må kreves individuelt av studentene.

Summary: LO har sendt rettslig varsel med 14 dagers frist for å betale, og truer med gruppesøksmål mot SiO hvis ikke kravet om umiddelbar utbetaling etterkommes.

Summary: SiO har betalt ut 5 millioner til 4500 studenter. 18 millioner kan fortsatt gjøres krav på.

Summary: LO mener flere studentsamskipnader skylder studenter til sammen 160 millioner, og truer med søksmål mot andre samskipnader.


Konfronterte Mjeldheim med e-post i retten: «Hold deg unna eller ta dine konsekvenser»

OSLO TINGRETT (VG) Før Laila Mjeldheims eks-ansatt ble slått ned utenfor boligblokken sin, haglet det med truende e-poster og falske anmeldelser.  5. august 2017 ble Bjørn Ivar Nordstrøm slått ned av en fremmed mann som hadde introdusert seg selv som et blomsterbud. Tre personer møtte mandag i Oslo tingrett, tiltalt for grov motarbeidelse av rettsvesenet:  Laila Mjeldheim, den tidligere eieren av Det norske kartselskapet, en angivelig mellommann og Oslo-mannen som under sin forklaring erkjente å ha utført volden. I løpet av rettsdagen ble det tegnet opp et bredt bakteppe for overfallet: Forbindelsene mellom salgsbedriften Kartselskapet og den omstridte i Addictologi Akademiet og hvordan angrepene mot en av avhopperne fra dette miljøet – Bjørn Ivar Nordstrøm – bygget seg opp gjennom våren og sommeren 2017. Mjeldheim: Har ingenting å fortelle Laila Mjeldheim ble ført inn Oslo tingrett av rettsbetjenter fra Bredtveit fengsel, hvor hun soner en dom for bedrageri av 56 millioner kroner gjennom Kartselskapet.  Bjørn Ivar Nordstrøm ble ansatt i Kartselskapet, etter først ha vært klient i Addictologi Akademiet, som eies av terapeuten Espen Andresen.  I begynnelsen av 2017 ble arbeidsforholdet avsluttet, og Nordstrøm engasjerte advokat for å få utbetalt manglende lønn og feriepenger.  Han varslet søksmål og skulle også vitne noen få dager etter overfallet på vegne av en annen eks-kollega i Kartselskapet i en lignende sak.  – Jeg har ingenting å fortelle om hendelsesforløpet den dagen, sier Mjeldheim i retten om 5. august 2017 da Nordstrøm ble slått ned.  – Har du bedt noen gjøre noe overfor Nordstrøm? spør aktor. – Nei, aldri, svarer Mjeldheim. – Ta dine konsekvenser I løpet av sin forklaring vektla Mjeldheim hvordan hun sommeren 2017 var i en presset situasjon, hvor tidligere ansatte og eks-klienter fra Addictologi Akademiet angivelig drev med netthets og ble dratt inn et virvar av konflikter.  – Jeg var ganske fortvilet på den tiden og følte at sjikanen hadde eskalert, sier hun.  Aktor vektla på sin side hvordan offeret i saken, Bjørn Ivar Nordstrøm, ble utsatt for trusler om anmeldelser og inngitte falske anmeldelser for alvorlig kriminalitet fra personer i addictologi-miljøet.  «Jeg er møkk lei sånne som deg som flyr rundt og krenker folk og ikke gjør en dritt for å bli et bedre menneske. Hold deg unna eller ta dine konsekvenser !!!!» skrev Mjeldheim til Nordstrøm 2. mai 2017 da han ba om å få overført feriepenger.  Mjeldheim forklarte at hun med «konsekvenser» mente at hun ikke ville tie om hva Nordstrøm angivelig hadde snakket om i terapigrupper.  Falske anmeldelser Senere samme sommer var Addictologi Akademiet samlet på en såkalt «retreat» i Côte d'Azur i Frankrike.  Mot slutten av oppholdet delte Mjeldheim kontaktinfoen til Nordstrøms advokat med andre addictologi-klienter og skrev «her kan du sende varsling om anmeldelse» og ba mottagerne spre e-postadressen til andre. Det neste døgnet kom det tre e-poster til advokaten med svært grove, personlige anklager som ble varslet anmeldt – noe som et par klienter mot slutten av juli i 2017 også gjennomførte.  En av disse klientene har i en større VG-sak om svertekampanjer mot avhoppere bekreftet at dette var en falsk anmeldelse. Tidslinje frem mot angrepet Aktor la deretter ut følgende tidslinje fra sommeren 2017 frem mot overfallet 5. august: 30. juli: Laila Mjeldheim oppretter telefonkontakt med en miljøarbeider fra Østlandet, som påtalemyndigheten har tiltalt som «mellommann», etter at hun hadde spurt seg rundt etter kontaktinfoen hans. 2. august: Mjeldheim overfører 30.000 kroner til miljøarbeideren.  3. og 4. august: En rekke telefonsamtaler mellom Mjeldheim og miljøarbeideren, og miljøarbeideren med Oslo-mannen som 5. august gjennomfører angrepet på Nordstrøm. 5. august: Flere samtaler med miljøarbeideren, som Mjeldheim hevder aldri handlet om Nordstrøm, men en annen eks-ansatt som hun mener organiserte netthets mot henne.  Voldsmann nekter for oppdrag Oslo-mannen som utga seg for å være et blomsterbud forklarte seg også i dag. Han erkjente å ha utført angrepet på Nordstrøm, men hevder han ikke visste noen ting om at Nordstrøm skulle saksøke Mjeldheim eller vitne mot henne i en rettssak. Derimot hadde han gjennom sommeren 2017 hørt svært mye om «Laila» og at hun skulle ha blitt plaget av Nordstrøm – til tross for at Mjeldheim først opprettet telefonkontakt med miljøarbeideren 30. juli, seks dager før overfallet. Hør podkasten Våpendrageren om Addictologi Akademiet: Han ønsket å gjøre miljøarbeideren stolt, en mann som han omtaler som «onkel» og støttespiller. Og han ønsket å straffe Nordstrøm for de angivelige handlingene han hadde gjort – noe som i realiteten var oppspinn og rykter spredt av addictologimiljøet. Ifølge sin egen forklaring var han svært ruset på denne tiden, men på eget initiativ skaffet han seg likevel Nordstrøms telefonnummer, adresse og organiserte plottet med å være et «blomsterbud». I en senere politiavlyttet samtale har han erkjent overfor en venn at han jobbet som torpedo før, noe han i sin forklaring i retten sa var bare for å tøffe seg overfor vennen.  Oslo-mannen har i dag vært rusfri en lengre periode, tatt utdannelse, stiftet familie og er i fast jobb. Espen Andresen har avvist alle forhold som er omtalt i VG og alle anmeldelser mot ham er henlagt av politiet. Han driver fortsatt sin terapivirksomhet. Rettelse: VG skrev først at i bildeteksten fra Côte d'Azur at «her i Côte d'Azur var Addictologi Akademiet i fjor på såkalt retreat i to uker». Det riktige er at «Her i Côte d'Azur var Addictologi Akademiet på såkalt retreat i to uker i 2017.» Rettelsen ble gjort tirsdag 15. august klokken 12:43.

Summary: Laila Mjeldheim, tidligere eier av Det norske kartselskapet, er blant tre personer tiltalt i Oslo tingrett for grov motarbeidelse av rettsvesenet.

Summary: Saken handler om overfallet på Bjørn Ivar Nordstrøm, en tidligere ansatt i Kartselskapet, i august 2017.

Summary: Før overfallet mottok Nordstrøm truende e-poster og falske anmeldelser fra personer i addictologi-miljøet, der han tidligere hadde vært klient.

Summary: Mjeldheim nekter for å ha bedt noen om å skade Nordstrøm.


Slitasje, skandaler og TikTok: Slik forklares ny høyrebølge

Høyre og Frp gjør det knallsterkt i årets skolevalg. Samtidig vinner høyresiden flest følgere på TikTok. Dette kan være forklaringen.  At flere stemmer konservativt skjer over hele Europa. Utviklingen synes sterkt i Skolevalget 2023 hvor Høyre er klart størst. Samtidig gjør Arbeiderpartiet (Ap) et av sine dårligste skolevalg noensinne i år. Også på TikTok sliter venstresiden – mens høyresiden kan juble over høye tall. Nå forskes det på hvordan TikTok påvirker lokalvalg i Norge. VG har undersøkt hvilke av partiene som gjør det best på TikTok. Vi har sett på profilene til Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, SV, Rødt og MDG, i tillegg til partienes ungdomspartier, partiledere og ungdomspartiledere. Klart størst  Ungdomspartiene til Høyre og Frp har klart flest visninger. Siden juni 2023 har Unge Høyre 500.000 visninger på sine videoer, mens Fremskrittspartiets ungdom har 1,1 millioner visninger. AUF har 120.000, og Sosialistisk ungdom litt mer enn 300.000. Et høyt antall visninger på TikTok tror Ragnhild Tvergrov Skare skyldes at høyresiden – og særlig ungdomspolitikerne deres – har skjønt hvordan de skal bruke appen. Hun er informasjonskoordinator i UTSYN, senter for sikkerhet og totalforsvar, og jobber med hvordan TikTok påvirker årets lokalvalg i Norge. – Både Frp og Høyre er veldig flinke på TikTok. Slik når de effektivt ut med budskap mot unge, sier Skare. Hun mener det er stor kontrast mellom hvordan Frp og Høyre lykkes på TikTok, sammenlignet med hvordan for eksempel Arbeiderpartiet bruker appen. – Ap har ikke like stor tilstedeværelse på appen, og de ser ikke ut til å ha truffet like godt på algoritmen. – På hvilken måte kan dette påvirke unge som skal stemme? – Flere og flere unge, særlig førstegangsvelgerne, bruker TikTok som nyhets- og informasjonskilde. Når de ikke vet helt hvordan de skal manøvrere i det politiske landskapet, er TikTok en naturlig kanal å ty til, sier Skare. – En stabil vekst At Høyre og Frp gjør det bra blant unge i Norge er ikke oppsiktsvekkende, mener Troy Saghaug Broderstad. Han er førsteamanuensis i sammenlignende politikk ved UiT Norges arktiske universitet. – Det er overraskende at Arbeiderpartiet klarer å tape så mye siden forrige gang det var lokalvalg. At partiene som sitter i regjering gjør det så dårlig mener han skylder en overraskende rask slitasje. – Denne regjeringen har fått det tøft fra dag én, og de mister velgere – også de unge velgerne. Vanligvis har partiene en friperiode hvor de får lov til å styre litt, og seile på at de har vunnet et valg. Men det får ikke Arbeiderpartiet nå. Broderstad forteller at samme utvikling skjer i flere europeiske land – de sosialdemokratiske partiene taper oppslutning. – Om vi ser utviklingen over lengre tid så har høyresiden hatt en stabil vekst i skolevalgene. Ikke TikTok alene Da finnene gikk til valg i vår, var det flest høyrepopulistisk velgere som sa at TikTok påvirket hva de stemte. – Det kan indikere at det er større sjanse for å bli påvirket av høyresiden enn venstresiden på TikTok, sier Skare i UTSYN. – Fra utlandet ser vi at mer polariserende innhold har en større tendens til å gå viralt. Det kan være noe av forklaringen på FpUs suksess. – De har for eksempel et litt mer polariserende syn i noen kultursaker, som i wokedebatten. Dermed får de mer oppmerksomhet enn partiene som har en roligere tilnærming i disse sakene. «Det pågår en stille, konservativ revolusjon blant dagens ungdomsgenerasjon. Det er til glede for oss, men har også sine faremomenter». Det skriver Unge Høyre-leder Ola Svenneby på X/Twitter. Broderstad synes det er å dra det litt langt.  – I Troms er for eksempel SV største parti og Ap er størst i Finnmark. Jeg tror heller det er et uttrykk for at noen ønsker er skifte fra partier i regjering som har fått noen skudd for baugen. Svekket av skandaler  Skandalene blant regjeringens politikere spiller også inn, mener førsteamanuensis i sammenlignende politikk Broderstad. – Unge får også med seg det som skjer. Så kan det være at de tenker tilbake til når Høyre styrte landet. Kan det være at høyresiden føles mer trygg og kjent for de unge som stemte? – Det kan tenkes at siden regjeringen er så upopulær og preget av skandaler, så oppleves høyresiden som mer styringsdyktig. Broderstad peker også på at folk er mer opptatt penger nå i økonomiske dårlige tider. – Da kan retorikk som baserer seg på lavere skatter og avgifter appellere til mange velgere.  Stemmer ulikt enn foreldrene Resultatet i skolevalget speiler ikke nødvendigvis hva resultatet blir i det faktiske valget. – Før i tiden stemte kanskje flere det samme som foreldrene, men skolevalget er ofte en indikator på hvilken retning valget får, om det svinger i rød eller blå favør. Nå stemmer folk, også de unge, mer variert, mener Broderstad. Han mener det henger sammen med to ting: – I flere demokratier hopper nå velgeren mer rundt, og stemmer forskjellig fra valg til valg, sier han og legger til: – I tillegg har det kommet flere utfordrerpartier som har fått fotfeste, som MDG og Rødt.

Summary: I Skolevalget 2023 sto Høyre og Frp sterkt, mens Arbeiderpartiet (Ap) gjorde et av sine dårligste valg noensinne.

Summary: Høyresiden vinner også på TikTok.

Summary: Ap har ikke lyktes med å bruke TikTok effektivt, ifølge Ragnhild Tvergrov Skare i UTSYN.

Summary: Troy Saghaug Broderstad ved UiT viser til at høyresiden har hatt en stabil vekst i skolevalgene, parallelt med utviklingen i flere europeiske land.


Forsvinningen i Lørenskog: Ser gjennom overvåkingsbilder på nytt

I jakten på hva som skjedde med Anne-Elisabeth Hagen går politiet nå gjennom overvåkningsbilder på nytt.  Det er snart fem år siden Anne-Elisabeth Hagen forsvant fra sitt hjem i Lørenskog. I løpet av disse årene har politiet først etterforsket saken som en kidnapping, undersøkt mystiske trusselbrev og kryptospor og siktet ektemannen Tom Hagen og to andre menn for drap.  Alle de tre nekter for å ha noe med saken å gjøre, og politiet har fortsatt ikke funnet svaret på hvordan og hvem som fjernet Anne-Elisabeth Hagen fra hjemmet sitt i Sloraveien 31. oktober 2018.  Politiinspektør Lars Reinholdt-Østbye, som er pressetalsperson i saken, skriver i en e-post til VG at politiet fremdeles jobber med de ulike prosjektene i saken: – Det handler både om å sluttføre påbegynte oppgaver, men også om å se på noe av det omfattende materialet som er samlet inn på nytt, også med nye øyne. Dette er et krevende arbeid som tar tid, sier Reinholdt-Østbye.  – Opplysninger som fremkommer i dag, kan medføre at det vi trodde om et spor i begynnelsen, kanskje kan revurderes. Et godt eksempel er videoprosjektet, hvor vi naturlig nok kan se etter andre ting i dag enn vi gjorde helt innledningsvis, da vi hadde mindre kunnskap om saken, skriver Reinholdt-Østbye.  Politiet har tidligere frigitt videoer av to ulike spor. Det ene videomaterialet viser personer som går utenfor arbeidsplassen til Tom Hagen på Futurum, tidlig på morgenen 31. oktober 2018, før Anne-Elisabeth Hagen forsvant.  Disse ble kalt Futurum-mennene, og politiet har tidligere avlyst jakten på dem, og etterforskningen skal ikke ha ledet til identifisering av de to.  En annen video som etterforskerne har brukt mye tid på, viser biler som kjører på en gangvei like ved huset til ekteparet Hagen morgenen 31. oktober 2018. Etterforskerne viet særlig én bil oppmerksomhet. Den kjørte på gangveien kort tid før politiet mener at Hagen ble fraktet ut av boligen. Overvåkningsbildene er kornete og utydelige, og det er svært vanskelig å se hva slags bil det er snakk om, og bilen har ikke blitt identifisert. Det finnes ingen gode overvåkningsbilder av selve Sloraveien 4 fra forsvinningsdagen. Politiet har imidlertid samlet inn mye overvåkningsbilder fra området rundt, blant annet fra veikameraer.  Huset til Hagen ligger like ved den svært trafikkerte motorveien Rv159. Å finne bilen med eventuelle gjerningspersoner kan dermed beskrives som nålen i høystakken.  – Etterforskningen pågår fremdeles, og vi jobber med mange av de samme prosjektene som tidligere. Det er et stort og omfattende materiale som er hentet inn, og selv om det er over fire år siden Anne-Elisabeth Hagen forsvant, er det fortsatt relevante etterforskningsskritt å gjennomføre, skriver polinspektør Reinholdt-Østbye. – Hvordan ser politiet på at det snart er 5 år siden Hagen forsvant? – Vi skulle selvsagt ønske at vi hadde svar på hva som skjedde med Anne-Elisabeth Hagen 31. oktober 2018, ikke minst av hensyn til de pårørende. Vi har stor forståelse for at det er en stor menneskelig påkjenning for de involverte at saken fortsatt er uløst. Saken er svært kompleks, men vi har tro på at det er mulig å oppklare saken. Vårt fremste mål er å få klarhet i hva som skjedde med Anne-Elisabeth Hagen. Har du fått med deg true crime-serien “Norske forbrytere”? Se historien om Madelaine Rodriguez, som ble tatt med flere kilo kokain i bagasjen på jentetur i Bolivia i 2008.

Summary: Politiet gjennomgår overvåkningsbilder på nytt i den fem år gamle forsvinningssaken hvor Anne-Elisabeth Hagen forsvant fra sitt hjem i Lørenskog.

Summary: Politiinspektør Lars Reinholdt-Østbye sier at undersøkelser av ulike spor fortsatt er pågående, inkludert på åstedet, av videomateriale og i krypto-sporet.

Summary: Til tross for sakens kompleksitet og lange varighet, mener Reinholdt-Østbye at saken kan oppklares.


Studie: Denne maten er knyttet til 32 helseskadelige effekter

En stor studie viser nå en sammenheng mellom høyere risiko for kreft, hjertesykdom og tidlig død og et høyt inntak av industrielt bearbeidet mat.  Ultraprosessert mat har i mange år vært knyttet til fedmeepidemien og helseproblemer som følge av at et økende inntak av mat hvor råvarene er vesentlig endret, stort sett ved industriell bearbeidelse. I Storbritannia og USA, for eksempel, består nå mer enn halvparten av det gjennomsnittlige kostholdet av ultraprosessert mat, ifølge The Guardian. For yngre personer og personer med lav inntekt utgjør ultraprosessert mat opp mot 80 prosent av matinntaket. En norsk studie viser at deltagere som rapporterte om høyt tidspress i hverdagen, hadde større sannsynlighet for et høyt forbruk av ultra-prosesserte produkter. Nå er det altså funnet en direkte link mellom slik mat og en rekke helseskadelige effekter. Faktisk hele 32 helseskadelige effekter, inkludert høyere risiko for hjertesykdom, kreft, diabetes type 2, negativ psykisk helse og tidlig død, ifølge en studie som er publisert i det anerkjente tidsskriftet British Medical Journal. 50 prosent økt risiko for hjertedød Studien er gjennomført som en metaanalyse, med eksperter fra blant annet en rekke ledende medisinske institusjoner i USA (Johns Hopkins University), Australia og Frankrike (Sorbonne).  Det er ingen tvil om at det statistiske grunnlaget her er stort. I denne metaanalysen har forskerne gjennomgått beslektede studier med nesten 10 millioner mennesker globalt. I studien kategoriserte forskerne funnene som overbevisende, sannsynlige, svake eller ingen (bevis). Og tallet for «overbevisende funn» viste at et forhøyet inntak ultraprosessert mat var assosiert med omtrent 50 prosent økt risiko for hjerte- og karsykdomsrelatert død, 48–53 prosent høyere risiko for angst og vanlige psykiske lidelser, og 12 prosent høyere risiko for type-2 diabetes. – Sterkt raffinert – Hva er det med ultraprosessert mat som gjør den helseskadelig? – Ultraprosessert mat har flere uheldige egenskaper, som alle kan virke sammen og forsterke hverandre. Det er ikke fett i seg selv, men typisk raffinerte planteoljer i kombinasjon med raffinert stivelse, sukker, aromastoffer og konsistensmidler, og ikke minst markedsføring i tillegg. Dette stimulerer til overforbruk av forholdsvis næringsfattig mat. De sterkt raffinerte ingrediensene kan også forstyrre balansen i tarmfloraen og bidra til overdreven betennelse, sier Simon Nitter Dankel, professor ved Universitetet i Bergen til VG. Tine Sundfør, klinisk ernæringsfysiolog sier at mye av den ultraprosesserte maten inneholder typisk mye sukker, siktet hvetemel mye salt og mye fett. – Det er ingen nyhet at dette er helseskadelig i store mengder, sier hun.  Sundfør sier ekspertene er uenige om det er næringsstoffene, altså det høye innholdet av sukker, fett og salt som er helseskadelige, eller om det er måten de er prosessert på som er skadelig. – Kanskje er det kombinasjonen av disse stoffene som er skadelige for oss. Foreløpig har ikke vi ikke fått gode svar fra forskningen som kan forklare dette, sier hun. Fett, salt og sukker Studien peker på et økt globalt forbruk av ferdigmat, hurtigmat, frokostblandinger, proteinbarer og brus og de fremholdes som de vanligste matvaregruppene med ultraprosesserte produkter.  Et generelt kjennetegn ved de fleste ultraprosesserte produkter er deres dårlige ernæringsprofil. De har ofte høyt innhold av mettet fett, salt og sukker. – Hvorfor kan vi ikke bare kutte ut å spise ultraprosessert mat? – Det blir ekstremt vanskelig for folk. For da må man bake brød, lage fiskekaker, leverpostei, kyllingpålegg og kokt skinke selv. Svært få klarer dette i et hektisk liv. Uansett om det er ultraprosessert eller ikke, så er jeg overbevist om at det har ulik påvirkning på helsa om vi spiser fiskekaker og grovbrød eller brus og kjeks, alt er ultraprosessert, men har likevel ulike helseeffekter, sier Sundfør. Hennes råd er å kutte sterkt ned på verstingene. – Da snakker vi typisk om kjeks, brus, hamburgerbrød og prosesserte kjøttprodukter som pølser og burgere. Erstatt dem med rene kjøtt- og fiskeprodukter og frukt og grønnsaker. Hvis man klarer det, vil man garantert få bedre helse, sier hun. Matsminke Nitter Dankel mener ultraprosessert mat kjennetegnes på tilsetningsstoffer som brukes som matsminke, som gjør produktene mer tiltalende, for eksempel på farge, aroma og konsistens.  – Dette er stoffer vi ikke trenger å bruke på et vanlig kjøkken, men som matprodusenter bruker for å øke salget. For eksempel har mye grovbrød tilsatt farge for å fremstå grovere enn det er, og emulgator for å bli mykere. Da kan man heller velge de variantene som ikke prosesseres på denne måten, dersom de i det hele tatt finnes lengre, sier Nitter Dankel. I tillegg til å beskrive de skadelige effektene, understreker forfatterne av metaanalysen viktigheten av å iverksette tiltak for å redusere eksponering for ultra-prosessert mat for å bedre folkehelsen. – Vi kan se på dette som ny forsterket dokumentasjon på viktigheten av kosthold for folkehelsen. Dersom vi ikke gjør mer for å bedre matmiljøet rundt oss, vil livsstilssykdommene fortsette å øke med stor hastighet, sier UiB-professoren. I en beslektet studie publisert i The Lancet antydes det at mer enn 9000 hjertesykdomsrelaterte dødsfall i England kunne forhindres i løpet av de neste to tiårene hvis restauranter, gatekjøkken, kafeer og puber satte inn kalorimengde på menyene sine. Begrepet ultraprosessert mat ble først brukt i en FN-klassifisering av matgrupper i 2009. Den kalles Nova-klassifiseringen og ultraprosessert mat er den matgruppen som i aller minst grad inneholder naturlig mat: – Skaper forvirring Ragnhild Lekven Fimreite, klinisk ernæringsfysiolog mener disse studiene i hovedsak er befolkningsstudier, og konklusjonene er derfor på et overordnet plan. – Det er likevel ingen tvil om at ultraprosessert mat ofte er kaloririk, inneholder svært lite næringsstoffer og kan gi folk helseskadelige effekter, sier Fimreite som jobber daglig med fedme- og overvektspasienter og har nylig skrevet boken 5 trinn til bedre fettforbrenning. Ultraprosesserte matvarer som, for eksempel «junkfood», burgere, pizza, fries og sjokolade, sammenfaller ofte med ugunstig næringsinnhold, og det er lett å forstå at det ikke er bra for oss. Dette er velkjent stoff, mener hun. – Men, begrepet ultraprosessert skaper også forvirring, så vel hos vanlige forbrukere og hos fagfolk. I Nova-klassifiseringssystemet tas det, for eksempel ikke hensyn til næringsinnhold. Dermed går alle prosesserte matvarer under en kam, uavhengig om de er næringsrike eller ikke.  – Bruk sunn fornuft Fimreite viser til ferdiglagede fiskekaker med 80 prosent fisk og grovt brød. Selv om disse er næringsrike og anbefalte matvarer, er de klassifisert som ultraprosessert fordi de er tilsatt andre ingredienser som for eksempel aroma, smaksforsterkere, konsistensmidler. Sånn sett kan begrepet ultraprosessert bli mer forvirrende enn oppklarende, mener hun. – Det gjør at vi må bruke sunn fornuft og se hvilke produkter det er snakk om. Vi vil jo ikke at folk skal slutte å spise fiberrike brødvarer eller proteinrike fiskeprodukter. Og, vi skjønner at sjokomelk er mer usunt enn vanlig melk uten tilsetninger, sier Lekven.

Summary: Stor, internasjonal paraplystudie viser sammenheng mellom ultraprosessert mat, kreft, hjertesykdom og tidlig død.

Summary: Over halvparten av maten i norske butikker kan klassifiseres som ultraprosessert.

Summary: 32 helseskadelige effekter, deriblant høyere risiko for hjertesykdom, kreft og diabetes type 2.

Summary: 50 prosent økt risiko for hjertedød ved forhøyet inntak av ultraprosessert mat.

Summary: Ultraprosessert mat inneholder ofte mye sukker, siktet hvetemel, salt og fett, som kan være skadelig i store mengder.


Slik vil EU bruke fryste russiske midler til å forsyne Ukraina med våpen

Avkastningen fra fryste russiske midler kan gi våpen for milliarder til Ukraina. Folkerettslig er det trolig innenfor, men russisk propaganda kan få et nytt poeng. EU vil ta 90 prosent av avkastningen fra fryste russiske midler og plassere dem i et EU-fond som skal finansiere våpenkjøp til Ukraina. Det er snakk om store beløp. 2,5 til 3 milliarder euro kan bli overført til Ukraina i året, avhengig av rentenivået. Saken kommer opp torsdagens toppmøtet i Brussel. Det er ikke ventet noen avgjørelse ennå, men den første utbetalingen til Ukraina kan komme allerede i juli. Ifølge en EU-kilde er det stor oppslutning om dette blant EUs ledere. Men ett land, som vanlig Ungarn, er skeptisk, ifølge NTB. – Vi hadde gjerne gått lengre i Sverige, sier statsminister Ulf Kristersson til Europaportalen. Svenskene hadde helst sett at alle de 200 milliarder euroene som er blitt frosset hadde blitt brukt til å finansiere støtte til Ukraina. Skepsis innad i EU Til tross for bekymringene har den tyske kansleren Olaf Scholz og EU-kommisjonens president Ursula von der Leyen støttet ideen om å bruke avkastningen fra de fryste russiske pengene til å finansiere militær hjelp til Ukraina. EUs utenrikssjef har innrømmet at noen medlemsland har vært bekymret over lovligheten, mens andre har tatt opp effekten på finansmarkedene, ifølge Reuters. Noen land har vært urolig over at Moskva kan komme til å slå tilbake ved å ta beslag i midler som vestlige selskaper har i Russland. Russland vil svare med straffetiltak, advarte Kreml-talsmann Dmitrij Peskov torsdag. Han varslet også at Russland vil bruke alle mulige rettslige midler for å stanse EU-planen. At dette kan havne i rettsvesenet, er noe EU har tatt høyde for. De setter av tre prosent av profitten fra de fryste russiske midlene til å betale for forutsigbare advokatutgifter. Et noe usikkert juridisk landskap Har russerne et poeng? Bryter EU med folkeretten dersom de konfiskerer overskuddet fra de fryste midlene? Det er den juridiske ekspertisen ikke helt sikre på. Utgangspunktet er at sentralbankmidler har nærmest total immunitet. Det er ikke noe andre stater kan forsyne seg av. Men det er ikke det det er snakk om her. – Å ta profitten som forvalterne har oppnådd mens midlene er frosset, er betraktelig mindre inngripende enn å konfiskere de russiske midlene permanent, sier Astrid Iversen. Hun er førsteamanuensis i rettsvitenskap ved Handelshøyskolen BI. Folkerettseksperten Cecilie Hellestveit er enig. – Rent folkerettsmessig står dette seg trolig, sier Hellestveit. Men, sier hun. Det kan være ganske risikabelt propagandamessig. – Moskva kan komme til å utnytte dette til sin fordel.

Summary: EU vil ta 90 prosent av avkastningen fra fryste russiske midler. Pengene skal inn i et fond som skal finansiere Ukrainas våpenkjøp.

Summary: Det er bekymringer om folkerett, russisk tilbakevending og økonomisk trygghet. Dette gjør at avgjørelsen er utsatt til senere.

Summary: Selv om det er usikkerheter på juridisk front, mener eksperter at dette trolig er innenfor folkeretten.


Jubel og lettelse over at akuttkirurgien og fødetilbudet i Lofoten og Narvik fredes

Opposisjonen mener helseministeren «endelig tar til fornuften». Ingvild Kjerkol vil legge foreslåtte sykehuskutt i Lofoten og Narvik på is.  Kjerkol varslet i sin årlige sykehustale at det kommer en større omlegging av finansieringen av sykehusene her i landet. Dermed får Helse nord nytt grunnlag for å beregne sine kostnader.  – Det vil si at akuttilbudet i Narvik og Lofoten ikke svekkes, sa Kjerkol i talen. Det har vakt voldsomme protester da at Helse nord foreslo å kutte akuttkirurgi fra sykehusene i Lofoten og Narvik. Keisersnittberedskapen i Lofoten ble foreslått avviklet, og fødeavdelingen i Narvik skulle gjøres om til fødestue.  Kjerkol erkjente at det har vært stor diskusjon. Hun freder landets fødetilbud generelt, men med et lite forbehold.  – Regjeringen vil i planperioden opprettholde dagens fødetilbud, gitt forsvarlig drift, sa hun. – Det må være trygt og forsvarlig. Det tror jeg alle må være innforstått om, både lokale interesser og politikere, sa hun.  – Tok til fornuften Hvert år holder helse- og omsorgsministeren en tale for sykehusene. Her presenterer statsråden sine forventninger til fagfolk og ledere og krav til styrene for sykehusene.  Nyheten om at akuttkirurgi og fødetilbud vil bestå, blir bredt møtt med jubel og lettelse. Flere opposisjonspartier gir uttrykk for at helseministeren «endelig har lyttet».  – Det er bra at helseministeren ser ut til å ha tatt til fornuften etter å ha blitt dratt fra skanse til skanse, sier Frps helsepolitiske talsmann Bård Hoksrud. Rødts Seher Aydar mener helseministeren nå har forstått alvoret i situasjonen. KrFs Olaug Bollestad sier Kjerkol har tatt til seg tilbakemeldingene fra fagfolk og innbyggere. Og SVs Marian Hussein mener det er bra at regjeringen tar til fornuft.  Senterpartiet: Stått på for dette Regjeringspartner Senterpartiet kaller det en full seier for folk i nord. Stortingsrepresentantene Siv Mossleth og Lisa Marie Ness Klungland understreker at dette er noe partiet har arbeidet for.  − Dette er en gledens dag som vi har stått på for. Regjeringens avgjørelse er en full seier for folk i Lofoten og Narvik, sier Mossleth, stortingsrepresentant for Nordland. Høyre er svært kritisk til Kjerkols håndtering. Helsepolitisk talsperson Tone Trøen sier regjeringen har skapt uro og kaos i halvannet år før de nå lander på å opprettholde akutt- og fødetilbudet i Narvik og Lofoten.  – Det er vi glad for, men det er sjokkerende politisk håndverk, sier Trøen.  Omstilling fortsetter Det var høsten 2022 at Ingvild Kjerkol ga Helse nord oppdraget om å legge frem en plan for å sikre mer bærekraftig drift. Det oppdraget gjelder fortsatt, understreket hun.  Køene øker, og i dag venter 30.000 pasienter på behandling. Fristbrudd øker, og situasjonen er særlig prekær innen rus- og psykiatribehandling. Man når ikke målene i pakkeforløp for kreft, og bruken av innleie er altfor høyt. Nå sliter selv vikarbyråene med å få tak i folk, gjentok Kjerkol i sykehustalen.  Nå som finansieringsordningen endres, vil det bidra til å smøre en helt nødvendig omstilling, påpekte hun.  Kjerkol understreket at pasienter skal oppleve å få riktig behandling til rett tid i alle ledd i helsetjenesten.  – Da må ventetidene ned, folkens, sa hun.  – Når vi nå lanserer såpass gode nyheter for en sunn og forutsigbar sykehusøkonomi, forventer jeg at det får høy prioritet, sa helseministeren.  Avviser at hun overstyrte Helse nord Kjerkol avviser samtidig at hun overstyrer Helse nord.  På styremøtet i forrige uke fulgte Helse nord-direktør Marit Lind opp oppdraget som Kjerkol hadde gitt. Der la hun frem en omfattende spareplan, men valgte å trekke den på grunn av uenighet i styret.  Kjerkol har presisert at oppdraget om omstrukturering fortsatt gjelder og at det er nødvendig med en omstilling innenfor helseregionen.  Hun vil ikke gå med på at Helse nord nå belønnes for dårlig økonomistyring.  – Nei, det vil jeg ikke si. Det var hele tiden tenkt at Helse nord skulle gjøre sin jobb, og så skulle de legge frem anbefalingen for Helse- og omsorgsdepartementet. Nå kom politikken inn litt tidligere, men det tror jeg var nødvendig slik prosessen har utviklet seg, sa hun til NRK.

Summary: Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) sier akuttilbudet i Lofoten og Narvik ikke skal svekkes. Dette kommer etter protester mot kutt i akuttkirurgi og endringer i fødetilbud ved sykehus i Nord-Norge.

Summary: Oppositionspartiene er glade og mener helseministeren endelig har lyttet. Senterpartiet kaller det en seier for folk i nord, mens Høyre er kritisk til håndteringen.

Summary: Det er fortsatt behov for omstilling i helsesektoren, understreker Kjerkol. Hun avviser at hun har overstyrt Helse nord med endringene.


Svensk kvinna mördad i Norge – man gripen

En svensk kvinna dödades utanför ett apotek i norska Arendal i tisdags. Under torsdagskvällen greps en man misstänkt för mord. – Utredningen så här långt tyder på att han inte har någon relation till den avlidne, säger polisåklagaren Vanja Bruvoll i ett pressmeddelande. Vid 9-tiden på tisdagsmorgonen blev en svensk kvinna attackerad utanför sin arbetsplats – ett apotek i Arendal södra Norge. Hon dog av sina skador. Tidningen Agderposten rapporterar att kvinnan dödades med kniv och att polisen har hittat mordvapnet. Men det vill polisåklagaren Vanja Bruvoll inte kommentera. – Det skulle vara skadligt för utredningen att kommentera detaljer, säger hon. Polisen har tidigare sagt att obduktionsprotokollet tyder på att kvinnan har dödats och en mordutredning har inletts.  Full kraft på utredningen Under torsdagseftermiddagen greps man misstänkt för mord. Enligt uppgifter till VG är den gripne en man i 60-årsåldern som är bosatt i Arendal. I nuläget kan inte polisen kommentera omständigheterna kring gripandet. – Polisen har utrett fallet med full kraft efter att vi fick information om händelsen på tisdagsmorgonen. En man är nu misstänkt för mord. Utredningen så här långt tyder på att han inte har någon relation till den avlidne, säger polisåklagaren Vanja Bruvoll i ett pressmeddelande. På torsdagskvällen hade mannen ännu inte hörts av polis. De utesluter inte om det finns ytterligare gärningsmän, och polisen i Agder kommer fortsättningsvis ha en ökad beredskap, enligt Tore Solberg,  tillförordnad kanslichef i Agder polisdistrikt. ”Jättetrevlig – vi pratade varje gång” Utanför apoteket i Arendal har flera personer lämnat rosor och tänt värmeljus, skriver VG.  Två av dem är Frida Tellefsen, 20, och Loumiveen Ubeas, 32. Båda jobbar i centrum och kände till den mördade kvinnan. – Vi är stamkunder på apoteket och känner alla som jobbar där. Jag tycker bara att det är så sorgligt. Jag känner mig inte längre trygg när man är ensam på jobbet. Förhoppningsvis får de reda på vad som hände, säger Tellefsen till VG. Hon var på jobbet när mordet skedde och fick veta av sin syster vem kvinnan var. – Min syster kände henne väldigt väl. Jag fick en klump i halsen när hon ringde. Det är oerhört obehagligt, säger hon. Båda beskriver kvinnan som en trevlig person som alltid var på gott humör. – Hon var jättetrevlig, och hade alltid med ett leende när man kom förbi. Jag har bara positiva saker att säga om henne. Vi snackade varje gång jag kom förbi, säger Loumiveen Ubeas. Polisen uppger att Kripos (motsvarigheten till Sveriges rikskriminalpolis) har kopplats in i fallet. – Vi har fått hjälp från Kripos med en del teknisk undersökning på distans från Oslo,  säger Vanja Bruvoll.  Flera personer ska ha varit på plats i området när mordet skedde. Förhör har hållits men polisen vill inte delge vilka detaljer som framkommit. Under tisdagen var kriminaltekniker på plats för att säkra spår och polisen har samlat in videomaterial.  – Kriminaltekniker var på plats hela dagen. Så omständigheterna runt området är säkrade.

Summary: En svensk kvinna misstänks ha dödats utanför sitt arbete vid ett apotek i norska Arendal.

Summary: En man greps på torsdag misstänkt för mordet.

Summary: Polisen fortsätter utredningen med full kraft, och det har framkommit att offret och den misstänkte gärningsmannen inte har en relation sedan tidigare.


Mehl patruljerte med politiet: – Må forebygge at barn og unge utvikler kriminelle vaner

STOVNER (VG) Onsdag formiddag tilbrakte justisministeren i en politibil på Oslo øst. Målet var å lære av politibetjentene på bakkenivå, for å unngå at Norge skal oppleve kriminaliteten som man ser i Sverige. – Hva er det viktigste dere gjør i jobben deres nå, for å hindre at barn og unge kommer inn i kriminalitet? Spørsmålet kommer fra baksetet, fra en engasjert justisminister Emilie Enger Mehl (Sp). Hun sitter i en politibil som ruller ut fra Stovner politistasjon. Mehl er ikke arrestert, men er med politibetjent Hanne Markhus Andersen, som jobber på forebyggende enhet. Andersens kollega, som jobber på spesiell innsats og derfor ikke ønsker navnet på trykk, er også med på patrulje i gatene og nærmiljøet på Oslo øst. – Det aller viktigste vi gjør er å jobbe over tid med aktiv forebygging. Vi bygger relasjoner og tillit med ungdommen, og kan på den måten jobbe kunnskapsbasert, svarer Andersen. Politibetjenten understreker at det ikke er en spesiell gruppe mennesker blant unge som begår kriminalitet, og forklarer at det begås av «kun et mindretall av ungdom». Avgjørende med forebygging Hver uke får politiet i Oslo øst inn nye personer i sin portefølje, som de holder et ekstra øye med. Da gjør de en konkret vurdering på i hvilken grad disse ungdommene skal følges opp. – Vi må forhindre og forebygge at barn og unge utvikler kriminelle vaner. Det som starter med narkotikasalg, og utvikler seg til en konfliktlinje, kan ende i en voldshendelse med fatalt utfall, sier Mehl. Vårt naboland Sverige stikker seg ut internasjonalt når det gjelder unge som er drept i skuddhendelser. Mange av de 312 drapene med skytevåpen de siste syv årene antas å være koblet til gjengopprør. For å hindre at Norge opplever en lignende eskalering av kriminalitet som Sverige, jobber politibetjent Andersen målrettet. – Det er viktig å ikke skyve de ungdommene som er mest sårbare og utsatte inn i et kriminelt miljø, men å sette lista på riktig sted, og sørge for at riktig person får riktig hjelp og oppfølging, uten at det skal oppleves stigmatiserende, svarer Andersen. – Lang verdikjede Det er enormt viktig å nå tidlig ut til ungdom som er i ferd med å falle ut i kriminalitet, mener justisministeren.  – Jo flere vi stopper på det stadiet, jo enklere er det å håndtere de større kriminelle nettverkene. Vår viktigste oppgave er å jobbe forebyggende, og dermed strupe tilgangen fra de etablerte kriminelle bakmennene til de unge som rekrutteres inn, sier Mehl. Hun mener gjengkriminaliteten er en profesjonell virksomhet. – Det er en lang verdikjede, og mange ledd. Vi trenger målrettet innsats på hele den kjeden, for å knuse nettverkene. – Føler du at det er mulig å øke mengden ansatte i politiet, så det blir mer ressurser til tillitsbyggende arbeid slik de etterspør? – Vi setter av 15 millioner konkret til Oslo øst i 2024. Vi har prioritert området her, nettopp for å unngå at team som disse må redusere, men at de heller kan bli flere. – Men Høyre la jo fram en stortingsmelding rett før regjeringsskifte i 2021, om bekjempelse av ungdomskriminalitet, som dere stemte ned. Er man ikke to år på etterskudd nå? – Nei, da vi tok over så hadde Solberg-regjeringen akkurat lagt fram sitt siste budsjett, for 2022. Etter tre uker i regjering, la vi 200 millioner mer på bordet til politiet, og 40 av disse var ment spesifikt til Oslo. Det er målrettet mot nettopp disse områdene, for å forebygge kriminalitet. – Ressurskrevende Politimester Ida Melboe Øystese i Oslo politidistrikt opplever at «våre bekymringer blir tatt på alvor».  – Vår jobb er å lage den best mulige polititjenesten for innbyggerne innenfor de budsjettene vi har til rådighet, men en politimester vil alltid ønske seg flere ressurser, skriver Øystese til VG. – Vi har god oversikt over de kriminelle nettverkene og det er viktig at vi klarer å opprettholde dette i en tid der endringer skjer raskt. Det er ingen tvil om at denne jobben er ressurskrevende. Frp-Listhaug: – Må ta grep Lederen i Frp, Sylvi Listhaug, mener det er bra at justisministeren «omsider ser ut til å ta problemstillingen på alvor». – Vi ser at ungdomskriminaliteten har økt kraftig den siste tiden. Derfor fremmet vi også onsdag et forslag på Stortinget, med en rekke tiltak for å bekjempe denne utviklingen, sier hun til VG. Onsdag publiserte TV2 en sak om kutt i 290 stillinger i politietaten.  Frp mener nå at Mehl i realiteten driver med nedskjæring, og at ingenting bør være uprøvd i kampen mot eskalering av ungdomskriminalitet. – I en tid hvor svenske kriminelle nettverk har fått fotfeste i Norge og der voldsutviklingen spesielt blant yngre går helt feil vei i flere byer, er det uforståelig at regjeringen nå vil kutte rett under 300 politistillinger. Alt tyder på at alvoret fremdeles ikke har gått opp for regjeringen, sier Listhaug. Mehl viser til uttalelsene hun ga til TV2 i saken, der hun sier at kuttet i stillinger er en konsekvens av prisveksten etter blant annet Russlands invasjonskrig og høye strømpriser, og at dette er noe regjeringen mener er viktig å møte med ansvar.

Summary: Justisminister Emilie Enger Mehl (Sp) tilbrakte onsdag formiddag på patrulje med politiet i Oslo øst for å lære mer om politiets forebyggende arbeid mot ungdomskriminalitet.

Summary: Politi på bakkenivå understreker betydningen av ressurser, langsiktig forebyggende arbeid og tillitsbygging med ungdommen.

Summary: Mehl roser politiets innsats og understreker viktigheten av målrettet innsats for å forhindre rekruttering til kriminelle nettverk.

Summary: Mehl avviser ideen om legalisering av narkotika, som en løsning på kriminell rekruttering.