Den ukrainske motoffensiven er i gang, ifølge amerikanske medier

Ukrainske styrker har intensivert angrepene ved frontlinjen sørøst i landet, opplyser kilder i det ukrainske militæret til Washington Post. Russland sier de har stanset et angrep. Det ukrainske militæret har startet den lenge ventede motoffensiven mot russiske styrker, ifølge The Washington Post. Målet er å ta tilbake så mye som mulig av territoriet som Russland nå okkuperer. Onsdag kveld intensiverte ukrainske styrker angrepene ved frontlinjen sørøst i landet, opplyser fire uavhengige kilder fra det ukrainske militæret til den amerikanske avisen. De ukrainske styrkene inkluderer spesialiserte angrepsgrupper som er bevæpnet med vestlige våpen. De skal ha blitt trent opp til å bruke Nato-taktikker, ifølge The Washington Post. Angrepet i det sørøstlige Ukraina innebærer et vesentlig fremstøt inn i russiskokkupert territorium, sier avisens kilder. NBC News meldte torsdag også at motoffensiven er igang. De siterer en ukrainsk offiser og en soldat ved fronten på opplysningen om at offensiven nå er i gang. Opplysningene bekreftes imidlertid ikke offentlig av den ukrainske militærledelsen. – Vi har ingen slik informasjon. Og vi kommenterer ikke opplysninger fra anonyme kilder, sier en talsperson for den ukrainske generalstaben til Reuters. Russland hevder de har slått ukrainerne tilbake Russiske militærbloggere har også meldt om harde kamper i Zaporizjzja-regionen. Dette er nettopp her mange har trodd at Ukrainas hovedangrep ville komme. Dersom Ukraina lykkes med sitt angrep, så kan de kanskje klare å kutte landforbindelsen mellom Russland og den russiskokkuperte Krymhalvøya. Russland hevder de natt til torsdag stanset et stort ukrainsk angrep i nettopp Zaporizjzja-regionen, melder Reuters. – Ved 01:30-tiden i dag forsøkte fienden å bryte gjennom våre forsvarslinjer i Zaporizjzja-regionen med styrker fra den 47.  mekaniserte brigade med 1500 mann og 150 pansrede kjøretøy, sier Russlands forsvarsminister Sergej Sjojgu ifølge en uttalelse fra det russiske forsvarsdepartementet. Valerij Gerasimov, sjefen for den russiske generalstaben, briefet torsdag morgen Russlands president Vladimir Putin om slaget i Zaporizjzja-regionen. Begge parter vil forsøke å forvirre motparten Den russiske forsvarsministeren hevder den ukrainske styrken ble påført store tap og tvunget til å trekke seg tilbake. – Fienden ble oppdaget i tide av våre rekognoseringsstyrker og et avvergende angrep ble utført med artilleri, flystyrker og antitankvåpen, heter det ifølge uttalelsen. Sjoigu hevder Ukraina mistet 30 stridsvogner, 11 pansrede personellkjøretøy og opptil 350 soldater. Han hevdet samtidig at ukrainerne har lidd enda større tap i løpet av en periode på 24 timer på onsdag. Hverken påstandene fra ukrainerne eller russerne lar seg foreløpig verifisere. Mange store nyhetsbyråer og ledende medier har ikke gått til det skritt å melde at Ukrainas motoffensiv er i gang. Militære eksperter har på forhånd sagt at begge parter vil forsøke å forvirre motparten. Da Ukraina tok tilbake store områder ved Kharkiv i Ukrainas nordøstlige hjørne i fjor, trodde russerne tydeligvis at angrepet skulle komme ved Kherson i sørvest. Noe militære eksperter kalte en klassisk stridslist. Også denne gangen kan det hende at det virkelig store ukrainske motangrepet likevel ikke vil komme ved Zaporizjzja. Får fasit først i ettertid Det er først i ettertid at man vil vite om den ukrainske motoffensiven faktisk har startet. Det mener Tom Røseth, som er hovedlærer i etterretning ved Forsvarets høgskole. 150 pansrede kjøretøy og 1500 soldater, som er det russerne melder om, er ikke i det formatet man hadde forventet fra den ukrainske motoffensiven, ifølge Røseth. – Det kan være en del av en motoffensiv, eller det kan være mindre operasjoner som søker å forvirre og forstyrre russerne, sier Røseth. For ukrainerne vil det være et mål å tvinge russerne til å holde høy beredskap langs hele den lange frontlinjen. Det tærer på over tid. Han sier ukrainerne vil forsøke å holde ting hemmelig. Og han er skeptisk til informasjonen som kommer fra russerne. – Nå er det umulig å lese hva som skjer. Alt som har skjedd denne uken kan være en del av en motoffensiv, men det er ikke sikkert det er det, sier Røseth. Han sier ukrainerne har tid og regner med at ukrainerne vil ha med seg de amerikanske Abrams-stridsvognene som de er blitt lovet. – Meg bekjent er de ikke ferdig med å trene med disse ennå. De store motoffensivbevegelsene har vi ikke sett ennå, sier han. Evakuering etter at demning brast Samtidig med meldingene om kamper ved Zaporizjzja, er det stor dramatikk ved Kherson, som ligger lenger vest i det sørlige Ukraina. Store landområder er blitt satt under vann etter at Kakhovka-demningen er blitt ødelagt.  600 kvadratkilometer står under vann, ifølge guvernøren i området. Ukrainske myndigheter sier 30 tettsteder er oversvømt. Ti av disse – og brorparten av de flomrammede områdene – ligger i den russiskokkuperte delen av Kherson. Begge sider fortsetter å anklage motparten for å ha ødelagt demningen.

Summary: Ukrainske styrker intensiverer angrepene ved frontlinjen sørøst i landet, ifølge kilder fra det ukrainske militæret.

Summary: Russland hevder de natt til torsdag stanset et stort ukrainsk angrep i Zaporizjzja-regionen.

Summary: Det er uklart om dette angrepet er starten på den forventede ukrainske motoffensiven.


Energidrikken har for høyt innhold av koffein til å bli solgt i Norge, likevel fikk VG kjøpt den ulovlige drikken.  Det er maksgrenser for hvor mye koffein energidrikker som selges kan inneholde.  Grensen er satt til 32 milligram per desiliter i Norge, melder Mattilsynet. «Flere av Prime Energy-produktene har et betydelig høyere innhold enn det som er tillatt for energidrikker» skrev de i slutten av mai. Mattilsynet mener salg av Prime sin energidrikk strider med det norske regelverket, og at den ikke er tillatt. Flere butikker sluttet å selge produktet da de ble klar over «dommen» tidligere i år, men ikke alle. CoopersCandy.no hadde denne uken fortsatt energidrikken til salgs. VG fikk kjøpt og tilsendt energidrikken. Prime Energy inneholder 56 milligram koffein per desiliter. Til sammenligning er det 40 milligram i kaffe, ifølge Folkehelseinstituttet. – Vi sluttet alt salg VG har forsøkt å komme i kontakt med nettbutikken for å stille flere spørsmål, blant annet om de er klar over forbudet. De ønsker ikke å svare på spørsmålene, men kommer med denne kommentaren: – På grunn av ny informasjon om at Prime Energy ikke er tillatt for salg på grunn av for høyt koffeininnhold, har vi sluttet alt salg av Prime Energy i alle markeder, skriver Coopers Candy i en e-post til VG. Nettbutikken som har base i Sverige, skriver på sin nettside at de er «registrerade hos Mattilsynet för livsmedelshantering». De har egen side for norske kunder, med norsk domene. Når VG sjekker utvalget etter å ha tatt kontakt med nettbutikken er energidrikken fjernet. Mattilsynet melder at det er importørens ansvar at drikkene har et lovlig innhold. «Mattilsynet kontrollerer norske nettsteder, men disse kan være mer utfordrende å kontrollere enn fysiske butikker». Oppdager de salg av mat- og drikkevarer som strider mot regelverket tar de kontakt med butikkene for å veilede dem. «Dersom de ikke retter seg etter dette, kan Mattilsynet fatte vedtak med forbud om å selge produktet» skriver de i en e-post til VG. Ber om etterforskning i USA Mandag ba majoritetsleder i det amerikanske senatet, Chuck Schumer, det amerikanske mattilsynet etterforske Prime. Prime Energy advarer om at produktet ikke er anbefalt for barn under 18 år, men Schumer mener at markedsføringen av drikken kan resultere i høyt inntak blant barn. Ikke offentlig lansert  Prime Hydration ble offentlig lansert på det norske markedet denne sommeren, etter at det ble gjort endringer i innholdet. Prime Hydration inneholder ikke koffein og selges lovlig i norske butikker. Conaxess Trade som importerer drikken til Norge, meldte til VG at Prime Energy ikke er offentlig lansert.  Ønsker aldersgrense på energidrikk  Energidrikke var lenge omdiskuterte i Norge, og var i flere år klassifisert som legemiddel på grunn av mengden koffein.  På grunn av EU-regler ble drikken likevel lovlig å selge i norske butikker i 2009. Først på banen var Red Bull. I år ble det flertall på Stortinget for å innføre et forbud mot salg av energidrikk til barn under 16 år. Det er opp til regjeringen å bestemme når et forbudet vil skje. Allerede velger enkelte butikker å ikke selge energidrikk til personer under anbefalt aldersgrense. I 2022 ble det solgt over 73 millioner liter energidrikk i Norge, ifølge Bryggeri- og drikkevareforeningen.

Summary: Norske regler tillater maksimalt 32mg koffein per desiliter i energidrikk, mens Prime Energy inneholder 56mg.

Summary:
Mattilsynet har beskrevet salget av Prime Energy som ulovlig.
Prime Hydration innholder ikke koffein og selges lovlig i norske butikker

Summary: Flere butikker stoppet salget etter å ha blitt kjent med forbudet tidligere i år, men nettbutikken CoopersCandy.no fortsatte å selge produktet.

Summary: I 2022 ble det solgt over 73 millioner liter energidrikker i Norge.


Forskere mener å ha funnet en 2000 år gammel krydderoppskrift

I Vietnam i Sørøst-Asia hevder forskere å ha funnet rester etter en krydderoppskrift som er over 2000 år gammel. Spor av krydder oppdaget på en slipeplate og andre steinverktøy, som er gravd fram i Vietnam, avslører at karri ble spist i regionen for minst 2000 år siden. Sandsteinsplaten, som var begravd to meter under overflaten, ble gravd opp i 2018 fra det arkeologiske stedet Oc Eo i den sørlige delen av Vietnam. Stedet var en gang et handelsknutepunkt i det eldgamle sørøstasiatiske riket Funan, ifølge en ny studie av stoffene funnet på platen. – Å tilberede karri involverer ikke bare et mangfoldig utvalg av krydder, men også bruk av slipeverktøy, mye tid og menneskelig innsats, sier Dr. Hsiao-chun Hung, seniorforsker ved avdelingen for arkeologi og naturhistorie ved Australian National University i Canberra, om det oppsiktsvekkende funnet. Det var BBC som først meldte om det oppsiktsvekkende krydder-funnet. Avslører også flere krydder-funn Hung og et team av forskere analyserte mikroskopiske rester kjent som stivelseskorn – bitte små strukturer som finnes i planteceller, som kan bevares over lange perioder – som de fant på slipeverktøyene. – Bemerkelsesverdig nok, uttrykte til og med enkeltpersoner bosatt utenfor India for nesten 2000 år siden, et sterkt ønske om å smake på karri, sier Hung. Analysen deres avslørte flere kulinariske krydder som oppsto forskjellige steder rundt om i verden – som blant annet gurkemeie, ingefær, fingerrot, sand-ingefær, galangal, nellik, muskat og kanel. Funnene gir ledetråder til hvordan karri, og menneskene som laget den, migrerte til Sørøst-Asia. Hung forteller at det ikke er mulig å fastslå hvem som laget karrien på stedet, men mener det mest sannsynligvis var migranter fra India, eller lokale innbyggere i Vietnam påvirket av sørasiatisk kultur.  Analyserer gammel karri Ingrediensene forskerne har identifisert, ligner på de samme som brukes i karriretter som spises i Vietnam og andre steder i Sørøst-Asia, den dag i dag. – Det er imidlertid interessant å merke seg at karrioppskriften som brukes i dag, ikke avviker nevneverdig fra den gamle Oc Eo-perioden, sier studiemedforfatter Dr. Khanh Trung Kien Nguyen, en arkeolog ved Senter for Arkeologi i Ho Chi Minh-byen i Vietnam. Nguyen, Hung og resten av forskerteamet har planer om å gjenskape den over 2000 år gamle karrioppskriften, basert på funnene fra stedet. Mest overraskende var det at noen av muskatfrøene som ble avdekket under gravingen, fortsatt ga ut en unik aroma, ifølge seniorforsker Hung. – Matkultur er viktig i menneskets historie. Når vi nyter deilig mat, lurer vi ofte på hvordan smakene ble dannet, opprinnelsen til oppskriftene og når disse kulinariske metodene først ble praktisert, forklarer Hung.  Forskningen knyttet til det spesielle krydderfunnet ble først publisert i Science Advances.

Summary: Forskere i Vietnam hevder å ha funnet rester av en over 2000 år gammel karrioppskrift. Spor av krydderet er funnet på steinverktøy gravd opp fra et arkeologisk sted i sørlige Vietnam.

Summary: Vitenskapsmannen bak funnet, Dr. Hsiao-chun Hung, sier at tilberedning av karri krever forskjellige krydder og slipeverktøy, og funnet viser at folk utenfor India gjerne ville smake karri for 2000 år siden.

Summary: Hung kan ikke fastslå hvem som laget karrien, men antar det var migranter fra India eller lokale vietnamesere påvirket av sørasiatisk kultur.

Summary: Forskerne planlegger å gjenskape den gamle karrioppskriften basert på funnene. De ble overrasket over at noen av muskatfrøene de fant, fortsatt hadde aroma.


Lenny Kravitz kaster klærne og opptrer splitter naken i en ny musikkvideo  Det skriver blant andre nettstedet Hollywoodlife som også publiserer videoen som er laget til den nye låten hans «TK421!» I en alder av 59 år holder rockestjernen fortsatt koken og han holder seg i god form. – Det er viktig å holde seg i god form også etter hvert som man blir eldre, sa han i et intervju med magasinet Mens Health for noen år tilbake.  Her fortalte han at han trener fem til seks ganger i uken – og går på en streng diett for å holde seg i i så god form som mulig. Den nye videoen viser rockestjernen som danser naken rundt i soverommet, mens han gjør seg klar for en ny dag. En film han også har lagt ut på sin instagram-konto.  Filmen er også publisert på YouTube. Kravitz er født i New York, men flyttet til Los Angeles som tenåring. Siden debutalbumet «Let Love Rule» kom i 1989, har han solgt over 40 millioner album over hele verden. Han har også hatt rekorden for flest Grammy Awards i kategorien «Best Male Rock Vocal Performance». I 2019 opptrådte han i Oslo Spektrum men uten at det ble den store suksessen. Aftenpostens anmelder betegnet konserten som «halvhjertet».

Summary: Lenny Kravitz (59) opptrer naken i musikkvideo for hans nye låt «TK421!»

Summary: Videoen viser rockestjernen danse naken rundt i soverommet

Summary: Kravitz trener fem til seks ganger i uken og følger en streng diett for å holde seg i form.


Flere er frustrerte over sommerstengt Vågen – men kan ikke vise til at omsetningen går ned

Her bør det være bilfritt, mener én. Å stenge veien fra mai til august er fortsatt for lenge, mener andre. Saken om sommerstenging av Vågen skaper splid blant virksomhetene i Stavanger. – Takk gud! Det var Torill Renaas reaksjon på nyheten om at det nye flertallet i Stavanger vil redusere stengetiden på Skagenkaien om sommeren. – Jeg ser fordelene med å stenge veien. Men for forretningslivet som ikke holder til akkurat nede i Vågen, fører det til mindre aktivitet, hevder hun overfor Aftenbladet. Hun driver flere spisesteder i Stavanger sentrum sammen med ektemannen Sven Erik Renaa: Sirkus Renaa på Sølvberget og i Østervåg, Matbaren i Bakkegata og Re-Naa i Nordbøgata. – Fortsatt lenge Sommerstenging av Vågen vil heretter vare fra 17. mai til skolestart i august. Det viser et forslag fra det politiske flertallet i Stavanger. I praksis vil tiltaket gi en 40 dager kortere stengeperiode, sammenlignet med de to siste årene. – At det blir kortere stengt, er noe vi tar imot med glede. Men fortsatt synes vi det er lenge å holde stengt fra mai til august, sier Renaa. – Kan du vise til tall som viser lavere omsetning i stengeperiodene? – Nei, det har jeg ikke grunnlag for å si. Men vi merket det på omsetningen før, da vi holdt Renaa Matbaren åpent for lunsj i ukedager. Det tilbudet har vi ikke lenger. Men det er jo en grunn til at vi sluttet med det også, sier hun. Det hun merker godt, er hvordan sommerstengingen bidrar til enda strammere tidsklemme i perioden før og etter skoleferien. – Jeg må kjøre bil til jobb for å få hverdagen til å gå opp, men det blir svært vanskelig med kø og trafikkaos som oppstår i sentrum når Vågen er stengt. Som en som jobber i sentrum men ikke bor der, og har forpliktelser utenfor, har det store konsekvenser. – Hele problemet er Jorenholmen Heller ikke Bjørn Erik Sandvaag, som eier Gaffel & Karaffel i Øvre Holmegate, mener flertallets nye forslag er godt nok.  Han ønsker seg fortsatt kun stenging i skoleferien – eller helt nye løsninger for trafikken i Stavanger sentrum: – Hele problemet er Jorenholmen, for det blir enorme køer. Det går utover alle virksomhetene på Holmen, sier Sandvaag til Aftenbladet. – Har du tall som viser at stenging av veien har påvirket omsetningen negativt? – Dette er noe som er vanskelig å måle på omsetning. Vi har hatt nedgang de siste to somrene, men sommersesongen er veldig væravhengig, og så mye regn vi har hatt de siste årene, har nok det også hatt innvirkning, sier han. Sandvaag har selv vært i kontakt med kommunen og bedt om at innkjøring til p-huset på Jorenholmen legges til baksiden av Magasin Blaa. – Slik det er nå, må all trafikk gå gjennom rundkjøringen i Verksgata. Med kjøpesenter og parkeringshus hvor det i tillegg er fire fotgjengerfelt, blir man stående helt fast, sier han. Han mener videre at kommunen kan legge til rette for at trafikken kan fordeles på flere veier, spesielt ut av byen i helgene: – Hadde de åpnet ett felt på Skagenkaien ut av byen på dagtid, hadde køproblemene vært løst. Det hadde uansett ikke påvirket størrelsen på uteserveringene, for de må gi plass til nødetatene uansett, sier han. – Vi kjører bare andre veien Kristin Gustavsen i Stavanger sentrum AS sa tirsdag til Aftenbladet at deres medlemmer er svært delte i spørsmålet om stengingen av Vågen. – Virksomheter som trenger å komme ut med catering og andre varer, er de som er mest negative til lang sommerstenging, sa hun. Men omsetningen blant medlemsbedriftene varierer så mye at det er vanskelig å lage en entydig oversikt som kan bevise at stengingen påvirker dem negativt, ifølge Gustavsen. Aftenbladet har vært i kontakt med flere serveringssteder som driver med catering i Stavanger sentrum. Ingen av de Aftenbladet har vært i kontakt med, opplever at stengingen skaper store problemer for utleveringen. Morten Birkeland driver Foodloose By House of Fingerfood i Stavanger sentrum, som tilbyr catering. – Vågen har vært stengt om sommeren i mange år, og vi har tilpasset oss for lenge siden. Vi kjører bare andre veien, sier Birkeland til Aftenbladet.  Han mener at det ikke er så viktig for cateringfirma at Vågen holdes åpent:  – Vi er ganske store på catering, men opplever at det ikke er sommeren som er tiden vi selger mest catering. Og jeg tror ikke det er så veldig mange som driver med catering fra sentrum, sier han. Herlige Stavanger: – Skaper usikkerhet Det som har vært en verkebyll for politikerne, er at virksomhetene i sentrum ikke er samstemte. Mens noen vil ha Vågen mest mulig åpen, mener andre det motsatte:  – Dette er hjertet av Stavanger. Her bør det ikke være biler.  Det sier Leif Hovland i Herlige Stavanger. Selskapet eier og driver flere restauranter og utesteder i området rundt Vågen, blant annet Bevaremegvel, Villa 22 og tidligere NB Sørensen. Selskapet er også involvert i arrangementet Fjåge i Vågen - hvor det arrangeres konsert utenfor lysløypa på Skagenkaien hver onsdag hele sommeren. – At vi må ha denne diskusjonen år etter år, skaper usikkerhet for oss som investerer mye i underholdning og aktiviteter i sentrum. Det er viktig for oss å være ute i god tid for å lage program og booke artister, men vi vet ikke om vi kan stole på politikerne, og om veien blir stengt eller ei, sier han. Hovland driver også butikk i kleskjeden Capone, som har butikker på Arkaden og i Kirkegata. Her merker de at sommerstengt Vågen skaper mer liv i sentrum, hevder han: – Det er bra for turismen at vi skaper et triveligere sentrum for de som går og sykler, og vi merker det i butikken når det kommer cruiseturister inn. Mitt inntrykk er at stenging for biltrafikk skaper mer aktivitet, sier han.

Summary: Debatten om sommerstenging av Vågen i Stavanger skaper uenighet blant lokale virksomheter.

Summary: Det politiske flertallet i Stavanger har foreslått en forkortet stengeperiode, fra 17. mai til skolestart i august. Flere lokale bedriftseiere mener dette fortsatt er for lenge.

Summary: Noen bedriftseiere, som eier spisesteder og butikker, mener at stenging skaper lavere aktivitet, trafikkaos, og har negativ innvirkning på omsetningen. Ingen Aftenbladet har snakket med kan vise til konkrete omsetningstall.

Summary: Leif Hovland, som driver flere restauranter og utesteder i området, mener Vågen bør være bilfri og at stengingen skaper mer liv i sentrum.


Jonas Alaska synger god natt til Lillebjørn Nilsen – nå slår låten an i sosiale medier

Jonas Alaska skrev denne uken sin aller første låt på norsk – etter å ha hørt den triste nyheten om Lillebjørn Nilsens bortgang.  Han var på vei for å hente ungene sine da han så nyhetsvarselet fra NRK om at Lillebjørn Nilsen var død. Dagen etter satte Jonas Alaska seg ned med gitaren hjemme – og laget låten « Store Lillebjørn ». – Jeg kjente, som mange andre, på en veldig tristhet og tomhet da han var død, og Oslo så plutselig litt tommere ut, sier Jonas Alaska til NTB om bakgrunnen. Takkes i sosiale medier Samme dag la han ut filmen  der han fremfører den: Nå hylles sangen i sosiale medier av artistkolleger som Sondre Lerche, Thom Hell, Solveig Slettahjell, Gard Nilssen, Knut Reiersrud, Tonje Unstad, Bugge Wesseltoft – så vel som av folk flest.  Mange sier «takk» for at Jonas Alaska setter ord på sorgen, og det med en gitarbasert vise – en melankolsk godnattlåt til Lillebjørn Nilsen. Sangen avsluttes med ordene «Oslo griner i kveld. For sin nærmeste venn. Som aldri synger igjen. Store Lillebjørn, god natt». Ikke planlagt «Store Lillebjørn» er Jonas Alaskas første norskspråklige låt. Han har alltid sunget på engelsk, hele veien til Spellemannpris for debutplaten tilbake i 2011. – Det var ikke noe jeg hadde planlagt, jeg satt meg bare ned for å prøve å skrive en låt på norsk, noe jeg ikke har gjort før. Dette var dagen etter nyheten kom om at Lillebjørn var død, og jeg hadde tenkt og hørt masse på ham det siste døgnet, så var vel derfor det ble en låt om ham, forteller han til NTB. Møtte ham aldri Jonas Alaska er fra Åmli i Agder, og flyttet til hovedstaden i kjølvannet av studiene ved Paul McCartneys LIPA-skole. I låten røper sørlendingen at han aldri møtte sin legendariske artistkollega – men at han så ham i fjor på Sagene Lunsjbar. «Jeg tenkte, der er han, på jakt etter ord. Sånn skal jeg også bli». – Jeg har vokst opp med Lillebjørn og resten av Gitarkameratene og har alltid sett opp til ham, sier Jonas Alaska, som også fanger opp hva Lillebjørn Nilsen har betydd for Oslo: «Uelands gate ble livløs og tom, Sagene, Bjølsen ble mørklagte rom. Da tenkte jeg at det var akkurat som om det var du som ga dem glød». Lillebjørn Nilsen får en æresbisettelse i Oslo rådhus 9. februar, i en åpen seremoni med kunstneriske innslag.

Summary: Jonas Alaska skrev sin første norskspråklige låt etter Lillebjørn Nilsens død.

Summary: Låten heter "Store Lillebjørn" og er hyllet i sosiale medier av andre artister og publikum.

Summary: Selv om han aldri møtte Nilsen, uttrykker Alaska sin beundring for ham og sorg over tapet i låten.


Han har gått tom for tålmodighet. Nå brygger det opp til storm i Israel.

ISTANBUL (Aftenposten): Presset øker på Israels statsminister fra alle kanter. Vil han vurdere en avledningsmanøver? NYHETSANALYSE: Søndag lovet Israels statsminister Benjamin Netanyahu å gå videre med sine svært omstridte rettsreformer. Det kan blåse nytt liv i stormen som har herjet Israel siden årsskiftet. Hver lørdag i snart et halvt år har israelere protestert i hopetall mot regjeringens planer. I mars ble motstanden for sterk. En halv million israelere strømmet ut i gatene i protest. Da ble Netanyahu tvunget til å sette arbeidet på vent.  Men nå har regjeringen gått tom for tålmodighet. Vil gå videre på egen hånd Rettsreformen er i stor grad drevet frem av Netanyahus svært konservative og religiøse koalisjonspartnere. De legger nå kraftig press på statsministeren for å få banket gjennom lovendringene. Reformen vil kort fortalt svekke makten til Israels rettsvesen. Blant annet vil den gi politikerne større kontroll over utnevnelsen av dommere og gi politikerne makt til å overstyre høyesteretts avgjørelser. Tilhengere av reformen mener domstolene i dag har altfor mye makt. Mange mener at de bruker den aktivistisk – til fordel for venstresiden.  Kritikerne mener reformen vil gjøre Israel til et land uten noen reell maktfordeling. Frykten er at Midtøstens eneste virkelige demokrati vil falle. Det kan få store konsekvenser for alt fra minoriteter til teknologibransjen, mener de. De siste månedene har regjeringen forhandlet med opposisjonen for å finne et kompromiss. De har vært ledet av Israels president, Isaac Herzog. Men i forrige uke brøt samtalene sammen. Søndag sa Netanyahu at han kommer gå videre med arbeidet på egen hånd. Opposisjonen frykter at de vil forsøke å få gjennom de mindre kontroversielle delene av reformen nå, før nasjonalforsamlingen tar sommerferie. Deretter tror man de mer betente endringene vil følge til høsten. Tørt valg får stor oppmerksomhet Én sak har preget det israelske nyhetene denne uken. Den viser hvor dypt splittet landet er blitt som følge av reformbråket. Tirsdag skulle den israelske advokatforeningen velge ny formann. Det pleier som regel å gå ubemerket hen. Oppslutningen til slike valg er vanligvis lav. Denne gangen var det rekordmange medlemmer som stemte. Grunnen er at advokatforeningen har makt til å velge to medlemmer til den nasjonale komiteen som utnevner dommere til Israels domstoler.  Dette er en av prosessene Netanyahu vil ha makt over. Én måte å gjøre det på, er å sikre politisk kontroll over komiteen. Av de to kandidatene som kjemper om formannskapet, er det nemlig én som støtter regjeringens planer. Den andre er sterkt imot reformene. Onsdag formiddag så det ut til at sistnevnte vil stikke av med seieren.  Det betyr at regjeringen igjen blir nødt til å gå lovens vei, slik de mislyktes med i mars. Dermed kan det fort bli nye, store protester i Israel. Større trussel fra Hamas Samtidig med at det koker i Israel, har spenningen økt kraftig på Vestbredden. Mandag brukte Israel kamphelikoptre i et angrep mot den palestinske byen Jenin. Det er første gang på over 20 år. Medlemmer av Hamas, som styrer på Gazastripen, ble pågrepet. Dagen etter ble fire israelere skutt og drept nær en bosetning på Vestbredden. Hamas tok raskt på seg ansvaret.  Dette er ikke vanlig. Terrorangrep mot bosettere på Vestbredden blir vanligvis utført av palestinere som tilhører mindre, lokale grupper, eller som opererer på egen hånd.  At Hamas vokser i popularitet på Vestbredden, bekymrer det israelske sikkerhetsapparatet. Det skriver nyhetsnettstedet Al-Monitor. Presset øker Også her øker presset på Netanyahu fra hans egne.  Israels finansminister og ytterliggående bosetter Bezalel Smotrich varslet mandag tyngre skyts. Han vil bruke fly og panserstyrker for å «utrydde terroristreirene». Flere israelske kommentatorer mener det politiske presset kan tvinge frem en større militær operasjon på Vestbredden. Om enn bare for å «blidgjøre høyresiden», skriver Amos Harel i Haaretz. Også Ben Caspit i Al-Monitor tror Netanyahu ønsker å lette på trykket rundt rettsreformen. Han mener statsministeren kan finne på å sette i gang en slik militær operasjon for å lede oppmerksomhet vekk fra demonstrasjonene.

Summary: Israels statsminister Benjamin Netanyahu vil gå videre med omstridte rettsreformer

Summary: Hver lørdag i snart et halvt år har israelere protestert mot regjeringens planer

Summary: Reformen vil svekke makten til Israels rettsvesen og gi politikerne større kontroll over utnevnelsen av dommere


Russerne har minelagt Europas største atomkraftverk

I helgen oppdaget internasjonale eksperter russiske miner rundt okkupert ukrainsk atomkraftverk. Minene ble oppdaget søndag av et team fra Det internasjonale atomenergibyrået IAEA. IAEA-ekspertene har de siste dagene undersøkt deler av anlegget. De russiske minene var utplassert i en buffersone mellom atomkraftverkets ytre og indre gjerder. Dette er stikk i strid med alle regler. Det sier sjefen i IAEA, Mariano Grossi, i en uttalelse. – Å ha slike eksplosiver her, er ikke i samsvar med reglene for atomsikkerhet, sier Grossi.   Helgens undersøkelser ga flere urovekkende – og noen positive – nyheter. Da de spurte russerne om hvorfor det lå strødd miner rundt anlegget, fikk de et klart svar. Hvordan hindre en atomkatastrofe i Ukraina? Da de uavhengige ekspertene undersøkte anlegget i Zaporizjzja  i helgen, kunne de høre lyden av eksplosjoner. Noen mil unna pågår harde kamper og artilleridueller. Å ta tilbake atomkraftverket, er et av de viktigste målene for Ukraina.  Før krigen leverte anlegget 20 prosent av landets strømproduksjon. Anlegget ble okkupert av russerne i mars i fjor. Frykten for en atomkatastrofe ved Europas største atomkraftverk er et av de største marerittscenariene i krigen. Ukrainerne forbereder seg på at Putin gjøre alvor av truslene hvis krigen fortsetter å gå dårlig. IAEA-ekspertene har de siste ukene utført flere inspeksjoner anlegget. – Det hele henger i en tynn tråd, advarte IAEA-sjefen Rafael Grossi i et intervju med Aftenposten. Han understreket samtidig at det er ingen grunn til panikk. Mistet strømmen igjen i helgen For å hindre en katastrofe, trenger anlegget strøm. Det er avgjørende for å kjøle ned reaktorene, samt ivareta en rekke andre viktige sikkerhetsfunksjoner. I helgen mistet plutselig atomkraftverket forbindelsen til hovedstrømsledningen. Dermed måtte anlegget drives med et reserveanlegg i åtte timer lørdag. Dette har skjedd flere ganger før. Årsaken var en teknisk feil i et strømanlegg et stykke fra kraftverket. – Hendelsen viser nok en gang anleggets sårbare kraftsituasjon midt i en militær konflikt, skriver IAEA. Strømbruddet kom samtidig som atomkraftverket nå utfører vedlikehold ved to av de seks atomreaktorene. Alle reaktorene er stengt ned. En liten kjøledam hindrer katastrofe  Alle uavhengige analyser tyder så langt på at det var russerne som sprengte Kakhovka-demningen 6. juni. Resultatet var er en enorm miljøkatastrofe. Hvor mange som mistet livet på okkupert side, er det ingen som vet. For å kjøle ned reaktorene, trenger anlegget vann. Da demningen ble sprengt og vannet forsvant, ble atomkraftverket helt avhengig av kjøledammen. Nå synker nivået i kjøledammen med én centimeter hver dag. Årsaken er forbruk av vann, samt fordampning. At vannstanden ikke synker raskere, er positivt. Det betyr at atomkraftverket har nok vann «for noen måneder», ifølge IAEA.  En annen god nyhet er at ekspertene ikke har sett tegn til at russerne har utplassert tungt militærutstyr i anlegget. Russerne nekter imidlertid ekspertene adgang til flere områder. De får ikke undersøke hverken taket over reaktorene eller turbinhallene. Hvorfor minelegge et atomkraftverk? De russiske minene som IAEA har oppdaget, er plassert rundt anlegget – ikke inni.   Ekspertene spurte russerne hvorfor de hadde minelagt anlegget.  – Vi fikk til svar at dette er en militær beslutning, og at minene er lagt i et område som de militære kontrollerer, sier Grossi.  IAEA-sjefen understreker at dersom minene skulle eksplodere, vil det i seg selv ikke påvirke sikkerhetssystemene i anlegget.  Den altomfattende russiske mineleggingen av de okkuperte områdene er en av de viktigste årsakene til at den ukrainske motoffensiven går svært sakte. Hyppige russiske atomtrusler Siden invasjonen, har Russland jevnlig kommet med atomtrusler mot Ukraina og Vesten.  Atomvåpen er det eneste som kan «rense» Vesten, hevdet en av Russlands strateger i juni. Hensikten er å skremme Vesten fra å gi hjelp til Ukraina, mener de fleste eksperter. Men samtidig tar både Nato og USA truslene på alvor.  I midten av juli kom Dmitrij Medvedev med nye, utilslørte trusler. Han er nestleder i Russlands sikkerhetsråd og tidligere president. Hans påskudd var en fabrikkert, løgnaktig russisk propagandahistorie om at Nato-missiler angrep et russisk atomkraftverk. – I så fall må vi vurdere et simultant russisk angrep på tre ukrainske atomkraftverk, samt atomanlegg i Øst-Europa. Det er ingenting å skamme seg over, skrev Medvedev på Telegram.

Summary: I helgen oppdaget Det internasjonale atomenergibyrået (IAEA) russiske miner ved det okkuperte ukrainske atomkraftverket i helgen. Dette er stikk i strid med sikkerhetsreglene.

Summary: Atomkraftverket,  som forsynte 20 prosent av Ukrainas strøm før krigen, har vært okkupert av russerne siden mars 2022. IAEA-eksperter har hørt eksplosjoner i nærheten mens de undersøkte anlegget.

Summary: Anlegget mistet strømmen åtte timer lørdag. Russland nekter IAEA-ekspertene tilgang til visse deler av anlegget, som for eksempel taket på reaktorene og turbinhallene.


Putin är nog glad att malmbanan spårat ur

Tågen på malmbanan står stilla, igen. I lördags kväll spårade ett olastat malmtåg ur bara sex kilometer från Vassijaure, där ett annat malmtåg spårade ur precis innan jul. Räls, slipers och kontaktledningar är skadade. Det är bara någon vecka sedan trafiken kom igång. Det är märkligt att skriva om det här samma dag som det ungerska parlamentet till sist planerat att rösta för ett svenskt medlemskap i Nato. Viktig för Nato Låt oss vara ärliga, den där järnvägen är ett av de främsta skälen till att nästan hela alliansen varit så angelägna om att få in Sverige. Det är inte svenska hemvärnsförband man sitter och funderar över i Washington och Bryssel. Knappast den försvarsmakt som fortsätter att kämpa med otillräckliga anslag heller. Sverige är ett uppmarschområde. Nato behöver kunna transportera trupper och materiel från väster till öster. Från Göteborg, Trondheim och Narvik till Baltikum och norra Finland. De närmaste månaderna skulle det bli svårt, speciellt i norr. Men ska sanningen fram har järnvägen problem i hela landet. Den härveckan står trafiken mellan Borlänge och Avesta/Krylbo också stilla. Ännu en urspårning. Kostar 100 miljoner Ett mer näraliggande problem efter haveriet på Malmbanan är förstås hur LKAB ska få ut sin järnmalm på världsmarknaden. En stor del av produktionen exporteras via hamnen i Narvik och det finns inga alternativ. Gruvjätten räknar med att förlora 100 miljoner om dagen så länge tågen står stilla. Exakt vad som orsakade haveriet i lördags kväll återstår att utreda. Statens haverikommission har bråda dagar och polisen har i enlighet med rutinerna inlett en förundersökning. En sak kan vi nog ändå vara ganska säkra på. Årtionden av bristande underhåll av och investeringar i den svenska järnvägen är förmodligen en faktor. Försenade tåg Som tågresenärer märker vi förfallet när vi står där på perrongen och tvingas vänta på försenade eller inställda tåg. För industrin innebär det kunder som får vänta, leveranser som inte kan genomföras och massor av förlorade pengar. Sverige kommer att behöva anpassas till en ny ordning som medlem i försvarsalliansen, och till ett nytt säkerhetsläge. Försvaret kommer att behöva mer pengar. Regeringens försök att till exempel lasta över kostnaderna för stödet till Ukraina på militären fungerar inte. Men anpassningen måste också betyda en storsatsning på infrastruktur. Inte minst järnväg, som malmbanan. På köpet skulle LKAB slippa förlora 100 miljoner om dagen. Och vi andra skulle kanske våga lita på att tåget kommer fram i tid.

Summary: Ett malmtåg på Malmbanan spårade ur lördags kväll, vilket orsakade stor skada på räls, slipers och kontaktledningar och stoppade trafikflödet på linjen en vecka efter att den sist hade öppnat igen.

Summary: Händelsen väcker oro över Sveriges infrastruktur och dess pålitlighet som ett "uppmarschområde" för Nato, med tanke på behovet av smidiga transportlinjer från väst till öst.

Summary: Aftonbladets ledarredaktion anser att det är hög tid för en storsatsning på järnvägen, inte minst i ljuset av det säkerhetspolitiska läget.


Kreftformen øker blant yngre: – Flaks at jeg oppdaget det. Jeg var i mitt livs form

Forskerne er bekymret over at forekomsten av tarmkreft øker mye blant unge i Norge. Det var ett spesielt symptom som fikk Toril Dahl Hjelseth til å oppsøke legen. – Det er det som er så skummelt, ofte merker du ikke at du er syk.  Toril Dahl Hjelseth var 48 år da hun fikk beskjeden alle frykter.  – Det var bare flaks at jeg oppdaget det. Jeg var i mitt livs form.  – Skapt stor debatt  Tarmkreft blant yngre øker – også i Norge. Ser vi på de overordnede tallene, er det bekymringsfullt:  For menn og kvinner har risikoen økt med henholdsvis 36 og 25 prosent siden 2000 og til i dag.  «Tarmkreftscreening har nå blitt innført i Norge for alle fra 55 år. USA har redusert startalderen for screening til 45 år. Bør vi følge etter?» Dette spør legene og forskerne Henriette C. Jodal, Michael Bretthauer, Magnus Løberg i en ny kommentar i Tidsskriftet for Den norske legeforeningen.  – Vi ønsker å sikre oss mot uhelse – og der kommer screening inn. Hvor sikre skal vi være, hvor sikre kan vi være, sier Jodal til VG.  Gikk ned i vekt  For Toril var det «flaks» at det ikke gikk verre enn hva det gjorde.  I rundt et år gikk hun rundt med litt blod på papiret etter at hun hadde vært på toalettet. Det var aldri mye, og heller ikke hver dag.  – Jeg trodde det var en rift av andre årsaker, som en hemoroide. Jeg har alltid hatt en variabel avføring. Googlingen min viste at alle symptomene passet med det.  Pandemien slo innover verden, og som mange andre ble Toril sittende mye hjemme. Resultatet viste seg i kilo. Da restriksjonene slapp opp, bestemte hun seg for å endre noen vaner.  – Da jeg kom tilbake på jobb, fikk jeg til og med tilbakemelding på det: «Jøss, har du slanket deg?». Og jeg var stolt, for jeg hadde jobbet hardt for det.  Den vonde beskjeden Så kom tredje vaksinen, og for Toril resulterte den i kraftig eksem i ansiktet. Så ille at hun til slutt ikke fikk opp øynene. En tur til fastlegen ble uunngåelig.  Avføringen hadde også blitt litt annerledes, akkurat som at hun ikke fikk alt ut.  «Da kan jeg slå to fluer i en smekk», tenkte Toril.  – Heldigvis hadde jeg en fastlege som tok meg på alvor, og som sendte meg videre.  Toril ble sendt videre på endoskopi, og derfra til koloskopi. Så kom svaret hun ikke i sin villeste fantasi hadde sett for seg: «Du har tarmkreft.» Største risikofaktor for tarmkreft  Norge har tredje høyest forekomst av tarmkreft i verden.  Risikoen for tarmkreft øker med alder, og over halvparten av pasientene er over 70 år når de får diagnosen.  Men tarmkreft blant mennesker under 50 år har også økt.  Hvorfor?  – Det bekymrer oss at vi ser en økning blant yngre pasienter. Ingen vet hvorfor tarmkreft øker hos dem under 50 år, men det følges nøye med på, sier generalsekretær i Kreftforeningen, Ingrid Stenstadvold Ross.  Ross forteller at de tror både røyking og endringer i kostholdet og livsstil over tiden har bidratt til at vi ligger så høyt internasjonalt når det gjelder forekomst av tykktarm – og endetarmskreft.  – Vi drikker mer alkohol, spiser mindre fiber, er mindre fysisk aktive og går mer opp i vekt.  Tre ganger så mange nordmenn får tarmkreft nå enn for 60 år siden, og denne utviklingen har økt i takt med velstanden i Norge, oppsummerer Rolness.  Men Toril kan ikke kjenne seg igjen risikofaktorene. Hun er ikke alene. VG har nylig fortalt historien til Trine Buer (58) som fikk lungekreft med spredning da hun var i sitt livs form. – Jeg har vært aktiv, drukket lite alkohol, spist relativt sunt og ikke røykt, sier Toril.  Hvorfor screening?  Screening er et av verktøyene for å oppdage tarmkreft.  I Norge har vi valgt å innføre tarmkreftscreening med en test for blod i avføring annethvert år fra vi fyller 55 år og ti år fremover. Fordelen med denne screeningmetoden er at tarmkreftdiagnosen kan stilles tidligere, og dermed gi behandling som kan redusere dødelighet.  Så, burde ikke flere bli screenet?  Forfatterne bak kommentaren i Tidsskriftet for Den norske legeforening understreker:  Selv om den relative økningen i tarmkreft synes høy blant yngre, er den absolutte økningen svært liten. I gjennomsnitt får årlig i underkant av 300 personer under 50 tarmkreft, forteller Elisabeth Jakobsen i Kreftregisteret.  Sammenlignet med de som er eldre enn 50 år er risikoen for å få tarmkreft som ung fortsatt svært lav, forteller Jakobsen. – Tarmkreft er mer enn 15 ganger vanligere blant de over 50 år. På bakgrunn av tallene, skriver legene i kronikken blant annet:  «Vi mener derfor at vi bør tenke oss grundig om før vi innfører tarmkreftscreening også for yngre aldersgrupper i Norge.» Forsker og kreftlege Henriette Jodal forklarer hvorfor til VG:  – Argumentene er i tallene.  Et av konseptene bak screening, forklarer Jodal, er at for å tilby den til en populasjon, må en sykdom være utbredt.  – Når vi ser på de ulike aldersgruppene som får tarmkreft, er alder den største risikofaktoren.  Jodal tegner opp et mattestykke:  For å forhindre ett tilfelle av tarmkreft i løpet av 15 år, må tusen 55-åringer
screenes annethvert år. Til sammenligning må 3700 40-åringer screenes for samme gevinst.  – Det er rett og slett færre i den aldersgruppen som har det.  Symptomene på tarmkreft  Og hvorfor noen får det, som Kreftforeningen forteller og Jodal bekrefter, er uvisst.  – Det er på mange måter snakk om flaks og uflaks.  Jodal mener det finnes en måte å fange opp krefttypen på, og som har en langt større gevinst enn screening:  Å ta symptomene på alvor.  – Det som er fint for Toril er at hun har hatt symptomer. Jeg syns historien hennes illustrerer noe som er veldig viktig. Du må vite om symptomene: blødning, endring i avføring og smerter.  – Men som Toril fortalte, hun hadde ingen smerter, og følte seg i sitt livs form?  – Det er veldig ulikt hvor mange symptomer noen får. Det handler om plassering i tarmen, og det er oftest ikke snakk om en stor svulst som har spredd seg.  – Generelt sett er det viktig å reagere på endringer, ikke prøve finne alternative forklaringer. Snakk med legen, sier Jodal.  Tre råd som kan redde liv Fordelen til Toril var at den ondartede svulsten ble oppdaget på et tidlig stadium. Den hadde ikke rukket å spre seg.  Så, kanskje hadde Toril nettopp dét: «flaks i uflaks». Den 4. mars 2021 oppdaget legene svulsten. Den 31. samme måned, blir hun skrevet ut av sykehuset – kreftfri.  – Fordi den ikke hadde spredd seg, slapp jeg stråling og cellegift.  Men: Hun måtte amputere lukkemuskelen.  – I dag lever jeg med en pose på magen. Det fikk alvorlige konsekvenser sånn sett.  Men hun er opptatt av å formidle én ting: Stomi er ingen hindring.  – Jeg lever som før. Jeg trener styrke, spiller golf og svømmer.  Toril har ett råd hun prøver å passe på at hennes nære og kjære følger. Kan det hjelpe fler, er det i seg selv verdt å snakke høyt om egen historie, mener hun.  – Hvis det skjer noe med kroppen din som vedvarer i over tre uker, sjekk det ut. Hun introduserer tre små ord:  – Se, føl og lukt. Hvis du er vant til å ha en viss type avføring, og den endrer seg, ta kontakt med legen din.  Og:  – Jeg var veldig heldig som hadde så flinke leger som tok det på alvor.  I utgangspunktet syns hun nesten at hun maset på fastlegen for «litt blod på papiret».  – Om du opplever at noe ikke er som det skal, ikke gi deg hos fastlegen. Be om å bli sendt videre.

Summary: Forekomsten av tarmkreft øker blant yngre i Norge, med en risikoøkning på 36 prosent for menn og 25 prosent for kvinner siden 2000 til i dag.

Summary: Tarmkreftscreening tilbys nå i Norge for alle fra 55 år, men spørsmål om yngre bør inkluderes i screeningopplegget er reist.

Summary: Årsaken til økning i tarmkreft blant yngre er ikke kjent, men endringer i kosthold og livsstil, som røyking, høy alkoholkonsum, lite fiberinntak og inaktivitet, er mulige faktorer.


Fersk VG-måling om Rødt-støtten: – Ser ikke så verst ut

Solbrille-saken har større effekt på Bjørnar Moxnes som Rødt-leder enn på partiet som helhet, viser en ny VG-måling. – Saken er en skandale som åpenbart er negativ både for partiet og Moxnes selv. Med det sagt, så ser ikke disse tallene så verst ut for Rødt. Det sier valgforsker Johannes Bergh ved Institutt for samfunnsforskning idet VG presenterer sin ferske måling for ham. Undersøkelsen ble utført av Respons Analyse for VG tirsdag kveld.  Det har stormet rundt Rødt-lederen etter at han fredag innrømmet at han tidligere i juni ble tatt for tyveri av et par solbriller på Gardermoen. Moxnes er nå sykmeldt.  Mens store deler av befolkningen har fått svekket tillit til Moxnes etter solbrille-saken, ser det ikke ut til at den påvirker Rødt-velgere i like stor grad.  1223 personer har svart på undersøkelsen. 319 av dem oppgir at de har stemt på eller vurdert å stemme på Rødt tidligere. Valgforsker Bergh mener Rødt kommer godt ut av disse tallene, særlig gitt det at saken er på sitt meste intense i disse dager. – Dette er egentlig ganske positive tall for Rødt. Generelt er det utenkelig at folk blir mer tilbøyelige til å stemme på et parti som står i en skandale, og dermed er en andel på 2 av 10 ganske liten, sier han. Derimot har litt over halvparten av Rødt-velgere fått svekket tillit til Moxnes som partileder. Totalt har 7 av 10 i befolkningen fått svekket tillit til Moxnes som partileder – uavhengig av hva de tidligere har stemt eller vurderer å stemme. – Vil vise oss fortjent til tillit Marie Sneve Martinussen er fungerende partileder for Rødt mens Moxnes er sykmeldt. Hun skjønner at mange har en mening som solbrille-saken: – Det er veldig forståelig at folk reagerer. Saken er kritikkverdig og alvorlig, sier hun til VG. – Jeg vil uttrykke dyp, oppriktig takknemlighet for alle som her har uttrykt sin tillit til Rødt som parti, selv om slike målinger alltid skal tas med en klype salt og dette bare er et øyeblikksbilde, sier Martinussen. Martinussen understreker at tilliten folk har til Rødt, ikke er noe partiet tar for gitt. – Det gjelder selvfølgelig også alle de som nå er i tvil, at Rødt vil gjøre det vi kan for å vise oss fortjent til deres tillit, sier hun. Rødt fikk 4,4 prosents oppslutning på VGs partibarometer 16. juni. Kaller saken «spesiell» og «merkelig» – Saken har definitivt større effekt på Moxnes som partileder enn på partiet som helhet, oppsummerer analysebyråets daglige leder, Anne Gretteberg Meyer, til VG. Blant de andre funnene trekker Meyer i Respons Analyse også frem følgende: Kun to prosent har ikke fått med seg saken – og like få har ikke gjort seg opp en mening om den. – Det er ganske sjeldent, sier hun. Blant dem mellom 18 og 24, er det tilsvarende tallet på fire prosent. – Det er ikke alle unge som leser, ser eller hører nyheter. Det kan tyde på at saken engasjerer og deles dem imellom i sosiale medier, sier Meyer. Bergh sier at dette funnet må ses i lys av den massive dekningen i mediene – i tillegg til sakens karakter: – Den er ganske spesiell og litt merkelig. Det gir rom for spekulasjoner og diskusjoner, som gjør at mange får det med seg, sier valgforskeren. Bergh fortsetter: – Saken skiller seg fra andre jeg kan huske.  – Hvorfor? – Nyere politiske skandaler, som for eksempel pendlerbolig-saken eller Enoksens avgang, er litt andre typer saker. Umiddelbart hadde de også en større negativ effekt, så vidt jeg vet, sier han. Tror velgerne kan tilgi Valgforskeren understreker også at saken vil bli en større utfordring for Rødt dersom den ikke tar slutt. – Sånn er det med alle saker. Hvis nye elementer dukker opp, får den ikke noen avslutning. Hvis lederdiskusjonen fortsetter, for eksempel, kan nok skandalen ramme partiet mer på sikt. – Hvis saken roer seg nå, så er velgerne ofte tilbøyelige til å tilgi eller å glemme slike skandaler som får mye oppmerksomhet med en gang. – Hvordan er dette tidsperspektivet i lys av høstens kommunevalg? – Rødt kommer ikke til å slippe unna, for folk vil huske saken i valgkampen. Samtidig har Rødt mange andre profilerte politikere. Et mulig scenario er at det blir vanskelig for Moxnes å drive valgkamp, mens det går greit for partiet, sier Bergh. «Pinlig» og «dust» var blant ordene som fløy under mandagens hastemøte i partiet. Se video fra da Martinussen møtte pressen etterpå:

Summary: VGs måling viser at solbrille-saken har større effekt på Bjørnar Moxnes som Rødt-leder enn på partiet som helhet.

Summary: For 8 av 10 Rødt-velgere, har ikke solbrille-saken påvirket deres sannsynlighet for å stemme Rødt igjen ved høstens kommunevalg.

Summary: Fungerende Rødt-leder Marie Sneve Martinussen understreker at Rødt vil gjøre seg fortjent til folks tillit.


Sendte støttebrev til voldtektsdømte Masterson

Før Danny Masterson (47) torsdag ble dømt til 30 år i fengsel for to voldtekter,  sendte flere av hans medskuespillere fra «That '70s Show» støtteerklæringer til retten. Det skriver amerikanske People fredag. Stjerner som Ashton Kutcher, Mila Kunis, Kurtwood Smith og Debra Jo Rupp fremhevet sin tidligere skuespillerkollega som en rollemodell og et eksempel til etterfølgelse. – Danny Masterson har alltid vært en fantastisk person – og det er først og fremst takket være ham at jeg ikke endte opp med et Hollywood-liv preget av narkotikamisbruk, skriver Ashton Kutcher i sitt brev til retten, ifølge People.  I det samme brevet til retten beskriver Kutcher også en hendelse fra en pizzabar hvor Masterson skal ha gått aktivt inn i en opphetet situasjon og hjulpet en fremmed kvinne som ble trakassert av kjæresten sin. – Danny Masterson har alltid behandlet mennesker med stor respekt. Han er en ærlig og rettskaffen mann, skriver Kutcher videre i sin støtteerklæring til retten. Kona til Kutcher, Mila Kunis, beskriver på sin side Masterson som en mann med karakter. – Han har nærmest vært som en bror for meg, alltid tilstede og svært omsorgsfull, skriver Kunis. Ifølge dommen som falt torsdag ble Masterson dømt til 30 års fengsel for voldtekt av to kvinner samtidig som den populære «That '70s Show»-serien ble spilt inn.  TV-stjernen var også anklaget for en tredje voldtekt av en tidligere kjæreste. Han er ikke dømt for denne voldtekten. De seksuelle overgrepene skjedde i perioden 2001–2003.  Masterson har hele tiden hevdet sin uskyld for alle tre tilfellene. TMZ skriver at skuespilleren er under døgnkontinuerlig oppsyn via overvåkningskamera – av hensyn til hans mentale helse etter torsdagens straffutmåling. Kilder opplyser til nettstedet at fengselsbetjenter i tillegg sjekker innom han hver halvtime. Masterson sitter ifølge TMZ på en celle i Los Angeles, i påvente av å bli overført til et annet fengsel i California.

Summary: Skuespiller Danny Masterson, kjent fra «That '70s Show», er dømt til 30 års fengsel for voldtekt av to kvinner.

Summary: Flere av Mastersons tidligere medskuespillere, inkludert Ashton Kutcher og Mila Kunis, har sendt støtteerklæringer til retten. De beskriver Masterson som en rollemodell og et eksempel til etterfølgelse.


Ødegaard sammenlignes med De Bruyne – dette skiller dem

Før onsdagens seriefinale, blir det dratt paralleller mellom Arsenal-kaptein Martin Ødegaard (24) og Manchester City-stjerne Kevin De Bruyne (31). Med Premier League-tittelen på spill, er det ventet at de største stjernene skal stå frem. Blant dem er Ødegaard og De Bruyne, som anerkjente Michael Cox, fotballtaktikk-journalist hos The Athletic, har dykket ned i inn mot gigantkampen. Cox mener at Arsenal-manager Mikel Arteta – som tidligere var Pep Guardiolas assistent i Manchester City – har prøvd å gjenskape deler av spillestilen som han lærte i City. «Å finne en tilsvarende spiller som De Bruyne skulle vise seg å bli en av Artetas vanskeligste oppgaver i Arsenal», skriver Cox. I perioden etter at Arteta tok over Arsenal i desember 2019, trekker Cox frem Mesut Özil, Willian, Nicolas Pépé, Bukayo Saka og Emilie Smith Rowe som mislykkede forsøk i «De Bruyne-rollen». Så kom Martin Ødegaard i 2021. «Ødegaard er ikke helt på De Bruyne-nivå når det gjelder kreativitet, men når det gjelder innvirkning på laget, kan Arteta hevde at han har funnet en tilsvarende spiller», skriver Cox. – De Bruyne er et spesielt talent. Ødegaard er en kriger. Han er kaptein og det betyr at folk liker ham i garderoben og kan stole på ham. Samtidig er han tøff, og kan ta på seg ansvaret. Men De Bruyne er De Bruyne, sier tidligere Arsenal-, Manchester City- og Liverpool-stopper Kolo Touré til The Times. VGs Haaland-tracker: Følg Haalands rekordjakt Jamie Redknapp, tidligere engelsk landslagsspiller, mente for en drøy måned siden at Ødegaard var den beste midtbanespilleren i Premier League. – Vanligvis ville du sagt at De Bruyne er den beste. Ikke bare i Premier League, men i hele verden, men Ødegaard gjør ting som alle store spillere besitter. Det er som at tiden står stille når han har ballen, sa Redknapp, ifølge Sky Sports. Cox er veldig opptatt av posisjonen De Bruyne og Ødegaard har på banen, der de ofte trekker ut til høyre. Dette gir høyrebente De Bruyne flere assist gjennom at han kan legge ballen inn i feltet, mener The Athletic-skribenten. «Ødegaard har generelt sett ikke den luksusen i kraft av å være venstrebent», skriver han. Tall fra VGs statistikktjeneste Sofascore viser at De Bruyne omtrent har dobbelt så mange målgivende pasninger, forventede målgivende og store sjanser skapt som Ødegaard i Premier League denne sesongen: Grafikk: www.sofascore.com Samtidig har Ødegaard scoret tolv mål mot De Bruynes fem. Cox begrunner det med at der De Bruyne legger inn, kan nordmannen trekke seg inn fra høyre og skyte med sin venstre fot – akkurat som han gjorde i fredagens kamp mot Southampton. «De Bruyne og Ødegaard symboliserer City og Arsenal. De inntar samme posisjon, har omtrent samme oppgave, men de gjør ting på helt forskjellige måter. Hvis Arsenal skal vinne i kveld, må nok Ødegaard skinne sterkere enn sin motpart i De Bruyne», avslutter Cox.

Summary: Ødegaard og De Bruyne karakteriseres som sentrale for sine respektive lag, men med litt ulike spillestiler.

Summary: Jamie Redknapp uttalte tidligere at han mener Ødegaard er den beste midtbanespilleren i Premier League.

Summary: Forklarer hvorfor De Bruyne har dobbelt så mange assist som Ødegaard.

Summary: Ødegaard har scoret tolv mål denne sesongen, mot De Bruynes fem.


Superstjerne stengte Operatunnelen: – De la seg helt flate

Den amerikanske rapperen Lil Nas X (24) var blant elsparkesyklistene som forvillet seg inn i Operatunnelen natt til tirsdag. Han slapp unna med tilsnakk og la ut bilde med politiet på Instagram.  Like før midnatt meldte politiet om at fire personer hadde forvillet seg inn i Operatunnelen i Oslo på sparkesykkel.  – Ja, det var noen som hadde tatt noen dårlige valg, sier operasjonsleder Vidar Pedersen i Oslo politidistrikt til VG.  Ifølge politiet hadde de brukt store deler av veibanen slik at Vegtrafikksentralen måtte stenge østgående felt.  Elsparkesyklistene skal ha fulgt GPS og krysset veien inne i tunnelen.  – De la seg helt flate til politiet da patruljene kom, legger Pedersen til.  – Stemmer det at det er en amerikansk rapper dette? – Jeg har hørt det er en rapper som har lagt ut noe på Instagram, men det aner jeg ikke noe om. Personalia ble ikke tatt, og politiet følger ikke opp saken. De skjønte det de hadde gjort ikke var lurt, og la seg helt flate.  Artisten har lagt ut bilde av seg selv med norsk politi i etterkant av hendelsen. På bilde poserer han med to politibetjenter hvor det ser ut til å være god stemning.  Rapperen Lil NasX skal spille på Slottsfjellfestivalen i Tønsberg denne uken.  Det var i desember i fjor det ble kjent at Lil Nas X var klar for Slottsfjell-festivalen. Artisten fikk sitt store gjennombrudd i 2019 med «Old Town Road», som lå 19 uker på topp i USA.

Summary: Den amerikanske rapperen Lil Nas X og tre andre elsparkesyklister havnet i Operatunnelen i Oslo natt til tirsdag etter de fulgte GPS-instrukser.

Summary: Politiet måtte stenge deler av tunnelen.

Summary: Lil Nas X fikk tilsnakk fra politiet og etter hendelsen la han ut et bilde av seg selv sammen med de norske politibetjentene på Instagram.


Joshua knuste Ngannou med brutal knockout

Britiske Anthony Joshua (34) gjorde kort prosess med den kamerunske MMA-kjempen Francis Ngannou (37) i bokseringen.  Ngannou imponerte voldsomt da han slo ned Tyson Fury i sin boksedebut i oktober i fjor. Selv om det til slutt endte med poengtap, fikk den tidligere UFC-tungvektsmesteren en ny storkamp i bokseringen for å bevise at han tilhører verdenstoppen. Men Joshua sørget på brutalt vis for at Ngannou nå definitivt er klar over at boksing er en annen idrett enn MMA. På et stevne i Riyadh, Saudi-Arabia, gikk de to hovedkampen og tungvektsduellen var stipulert til ti runder.  Allerede i første runde måtte Ngannou ta telling etter å ha blitt sendt i kanvasen med en voldsom høyre fra Joshua.  Mot slutten av den andre runden måtte Ngannou ned i kanvasen for andre gang. Han kom seg riktignok opp igjen, men nesten umiddelbart avsluttet Joshua kvelden for kameruneren med et voldsomt høyreslag som «slukket lyset» umiddelbart. Ringdommeren stoppet kampen, og Ngannou lå rett ut mens Joshua kunne feire det som var en bekreftelse på at briten fortsatt blir å regne med blant boksetungvekterne.  18. mai i år møtes Fury og ukrainske Oleksandr Usyk i det som blir en kamp om alle de store VM-beltene i tungvektsboksing. Vinneren av den kampen må regnet med at Joshua blir neste hinder.  Fury satt for øvrig ringside og applauderte da Joshua på brutalt vis avsluttet kvelden for Ngannou. Tidligere på kvelden vant for øvrig Joseph Parker fra New Zealand på poeng mot kinesiske Zhilei Zhang – til tross for at han måtte ta telling to ganger.  Parker er dermed en meget farlig utfordrer i tungvektsboksingen – han slo også amerikanske Deontay Wilder i desember.  Ngannou var tungvektsmester i den største MMA-organisasjonen UFC i 2021 og 2022. Joshua tok OL-gull i boksing i OL i London i 2012, og har hatt flere VM-titler i profesjonell tungvektsboksing. Han tapte to ganger mot Usyk – i 2021 og 2022.

Summary: Britiske Anthony Joshua (34) beseiret kamerunske MMA-kjempe Francis Ngannou (37) i boksekamp i Saudi-Arabia

Summary: Joshua slo ned Ngannou tre ganger

Summary: Joshua møter trolig vinneren av Fury mot Usyk – de møtes i mai


Ordfører til utleier: – Har justisministeren på tråden

Gjøvik-ordfører Torvild Sveen (Sp) sa han «har justisministeren på tråden». Kort tid senere valgte regjeringen å plassere Økokrims nye bedragerisenter i Gjøvik.  VG har fra Gjøvik kommune og Justisdepartementet fått innsyn i korrespondansen som ordfører Torvild Sveen (Sp) har hatt med Justisdepartementet om saken.  Blant annet har statssekretær Geir Indrefjord (Sp) mottatt en rekke e-poster merket «Partipost» om ledige tomter og kvadratmeterpris på leie i kommunen.  «Justisministeren på tråden» I en e-post fra Gjøviks ordfører til en utleieaktør i byen, kommer det fram at politisk ledelse i Justisdepartementet var personlig involvert i arbeidet med å finne egnede lokaler til Økokrim. «Har justisministeren på tråden; hva er leieprisen i toppen» skriver ordføreren til utleiefirmaet.  I en merknad på innsynet til VG skriver statssekretær Geir Indrefjord (Sp) at det var han selv, og ikke justisministeren, som var på telefon med ordføreren da leieprisene i Gjøvik ble diskutert. «Dette er bekreftet av alle parter» står det i merknaden.  På spørsmål fra VG om hvorfor han skrev at justisministeren vår på tråden, svarer ordfører Torvild Sveen at det hele var en misforståelse. – Det gikk litt fort i svingene. Jeg hadde nok ment å skrive justisdepartementet, bekrefter Sveen i dag.  Snakket bare med Gjøvik VG har også stilt spørsmål til statssekretæren fra Senterpartiet om hvorfor han hadde samtaler med ordføreren om tomtepriser i Gjøvik. – Ordføreren i Gjøvik kommune tok kontakt med Justis- og beredskapsdepartementet for å argumentere for hvorfor Gjøvik burde bli valgt som lokasjon for det nye bedragerisenteret. Hvilket det ikke er unaturlig at en ordfører gjør, skriver Indregård i en e-post til VG.  Han avviser at dette var et forsøk på å gå utenom det ordinære anskaffelsesregelverket. – Det er Politidirektoratet som har ansvar for anskaffelse og valg av lokaler til den nye enheten. En slik anskaffelse følger det ordinære anskaffelsesregelverket, og politiet er nå i prosess med å finne egnede lokaler. Dette skjer etter ordinære prosedyrer, skriver Indregård. – Hadde du kontakt med noen av de andre kommunene som var til vurdering for plassering av bedragerisenteret? – Jeg er ikke kjent med at andre kommuner har henvendt seg til departementet om saken. Politidirektoratet steiler Lørdag publiserte Oppland Arbeiderblad en sak hvor Politidirektoratet advarte sterkt mot en innblanding fra Justisdepartementet i valg av tomter i Gjøvik.  «Det vil være svært uheldig dersom politiet skulle komme i en situasjon hvor vi blir tatt for å inngå en ulovlig direkteanskaffelse», står det i en epost fra avdelingsdirektør Roger Bjerke i Politidirektoratet til Justisdepartementet, som Oppland Arbeiderblad har fått innsyn i.    I dag sier Bjerke, som er leder for styringsavdelingen, at han var opptatt å få fram fakta for å sikre en ryddig og riktig prosess.  – Som det fremkommer av korrespondansen ønsker jeg å være sikker på at vi også i denne prosessen fulgte kravene til en lovlig anskaffelse, og innenfor etablerte rutiner for leie av lokaler i sivil statlig sektor. Konklusjonen av dialogen er at vi følger etablerte prosesser for leie av lokaler til Økokrim på Gjøvik, sier Bjerke til Oppland Arbeiderblad.  Økokrim skeptisk – Det er ikke noen politifaglige grunner til å legge denne enheten til Gjøvik, så jeg legger til grunn at distriktspolitiske hensyn har trumfet hensynet til effektiv kriminalitetsbekjempelse, uttalte Økokrimsjef Pål Lønseth til VG i juni. Økokrim hadde i sin anbefaling Trondheim som best egnet lokasjon. Der finnes det allerede innflyttingsklare lokaler på politihuset.  Det er ifølge Oppland Arbeiderblad ennå ikke inngått noen avtale eller kjent hvor Økokrim-kontoret skal lokaliseres i Gjøvik.  – Det vil dessverre trolig kunne ta ett år før lokaler er anskaffet og Økokrims virksomhet i lokalene er igangsatt. Økokrim vil ha dette på plass så raskt som mulig, men det tar tid å definere behov, utarbeide kravspesifikasjoner, konkurranseutsetting, tilbudsevaluering, kontraktsinngåelse og deretter innflytting, sier Økokrim-sjefen til OA.  Nært Gardermoen VG har fått avslag på innsyn i samtlige vurderinger Justisdepartementet har gjort opp mot andre byer, før det ble bestemt at det nye bedragerisenteret ble lagt til Gjøvik.  Under en pressekonferanse sa finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) at Gjøvik var en bra plassering fordi NTNUs utdanninger om cyberkriminalitet er tilknyttet kommunen. – Og så er det nært Gardermoen. Det er lett å komme seg hit eller å dra rundt, sa Vedum til NTB den gang.

Summary: Regjeringen har besluttet å plassere Økokrims nye bedragerisenter i Gjøvik, mot Økokrims politifaglige råd.

Summary: Politisk ledelse i Justisdepartementet var i direkte kontakt med Gjøviks ordfører Torvild Sveen (Sp) og diskuterte leiepriser i Gjøvik.

Summary: Politidirektoratet advarte mot Justisdepartementets innblanding i valg av tomter i Gjøvik, av frykt for ulovlig direkteanskaffelse.

Summary: Økokrimsjef Pål Lønseth mener det ikke er noen politifaglige grunner til å plassere bedragerisenteret i Gjøvik, og at distriktspolitiske hensyn har trumfet effektiv kriminalitetsbekjempelse.

Summary: Konkrete kontorlokaliseringer for Økokrim-kontoret i Gjøvik er ennå ikke bestemt.

Summary: Ifølge Økokrimsjefen kan det ta opptil et år før enheten er på plass i Gjøvik.


Statsråd Toppe: Vil stemme mot utvidet abortgrense

Barne- og familieminister Kjersti Toppe (Sp) vil ta dissens i regjeringen mot en utvidet grense for selvbestemt abort. Det bekrefter Toppe overfor VG. Det var nettstedet Verdinytt som meldte om saken først. Bakgrunnen er VGs sak onsdag der helseminister Ingvild Kjerkol signaliserte at det ville komme et forslag til ny abortlov fra regjeringen der grensen for selvbestemt abort kan bli utvidet fra 12 til 18 uker. – Om det blir forslag om utvidelse, vil jeg ta dissens på det, sier Toppe til VG. – Jeg ser ikke behovet for å endre noe som i stor grad fungerer tilfredsstillende, begrunner barne- og familieministeren. Hun mener også det er feil med en utvidelse til 18 uker, sier hun til Verdinytt.  Lovforslaget kommer etter at regjeringen på slutten av fjoråret fikk levert utredningen fra Abortutvalget de nedsatte for å gjennomgå dagens abortlov.  Utvalget (bortsett fra et mindretall på to) anbefaler å utvide dagens grense for selvbestemt abort fra uke 12 til uke 18 ved å fjerne systemet med nemndbehandling av abortsøknader mellom uke 12 og 18. Kjerkol sa til VG onsdag at det vil komme forslag fra regjeringen om en helt ny lov, og at Stortinget vil komme til å måtte stemme over en utvidelse av abortgrensen til 18 uker. Hun viste til at å utvide grensen for selvbestemmelse til 18 uker vil være i tråd med dagens praksis. Kjerkol sa videre at de aller fleste får ja til abort i dagens ordning med nemnd mellom 12 og 18 uker. Intervjuet fikk KrF-leder Olaug Bollestad til å steile kort tid etter. – Å gå vekk fra det bredt aksepterte kompromisset på uke 12 vil være direkte uansvarlig av helseministeren. Det er nå rett og slett for mange prosesser hun har satt i gang samtidig, som kan få alvorlige konsekvenser med mindre de sees i sammenheng, sa KrF-lederen blant annet.

Summary: Barne- og familieminister Kjersti Toppe (Sp) vil ta dissens i regjeringen mot utvidet grense for selvbestemt abort fra 12 til 18 uker.

Summary: Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) signaliserte at et forslag om ny abortlov kommer fra regjeringen.

Summary: Toppe ser ikke behovet for endring og mener utvidelse til 18 uker er feil.

Summary: Regjeringen fikk utredning fra Abortutvalget, som anbefaler utvidelse av grensen.


Leif Johnny Nestegard (55) og en kollega drømte om å møte kjendiselgen i Hallingdal. Tirsdag 9. januar traff de både kjendisen og følge! Det var i 13-tiden onsdag de to karene i Geilo tomteservice fikk vinterens store naturopplevelse. – Jeg og en kollega kostet skilt på fylkesvei 50. Vi snakket om det da vi kjørte oppover at det hadde vært kult å ha sett den spesielle elgen, forteller Leif Johnny Nestegard til VG. Han sikter da til Hallingsdals nye kjendis, en liten elg med flekker. 55-åringen hadde kostet skilt fra Hol til Myrland og var på vei nedover igjen fylkesveien da det ble action. Et sted mellom 200 til 300 meter vest for Coop Marked Sunnhov i Hovet utbryter plutselig kollegaen: «Jammen, der er den jo!!!» Nestegard ler entusiastisk: – Det sprang en elgokse foran. Så kommer «rariteten». Bak gikk en elgku. Så han har tydeligvis funnet seg venner. Hallingdølen omtalte saken først. Se video av kjendiselgen: Ikke albino Atle Mysterud, professor i økologi ved Universitetet i Oslo, har hjortedyr som spesialfelt. Han har tidligere fortalt VG at kjendiselgen i Hallingdal er en elg med en gendefekt, en såkalt «piebald». Da får elgen en blanding av hvit og mørk drakt. Dette er en form for leuksime, men ikke ekte albino, ifølge Mysterud. – Dette er veldig sjeldent. Delvis hvit elg er relativt utbredt i Sverige, men akkurat det fargemønsteret her har jeg ikke sett i Norge før, sa Mysterud til VG da elgen ble observert før jul. Tidligere har den spesielle elgen blitt observert alene i området, forteller Nestegard.  – Jeg tør derfor ikke si hva forbindelsen til de to andre elgene er. Han har gått lenger vest for der vi traff ham nå tidligere. – Frisk og rask For dyrevennen Nestegard, som både har omplasseringshund og katter hjemme i Hol, var treffet noe han vil huske: – Det var moro å se ham. Han virket frisk og rask. – Stoppet de opp, disse elgene? – Nei, de sprang først på venstre side av oss i skogkanten. Men så skjønte vi at de kom til å krysse veien. Da stoppet vi bilen. Etter at elgtrioen hadde krysset, sprang dyrene inn i skogen på andre siden før de stoppet. – Men da måtte vi kjøre videre fordi det kom biler bak oss. – Hvordan rangerer du naturopplevelsen? – Den må jeg si er høy! Det er ikke ofte du ser sånne ting. Se video: Gikk gjennom isen

Summary: Leif Johnny Nestegard (55) og en kollega møtte kjendiselgen i Hallingdal sammen med to andre elger.

Summary: Elgen har spesielle flekker og en sjelden gendefekt kalt «piebald».

Summary: Tidligere har den sjeldne elgen blitt observert alene.


Regjeringen vil ha mobilene vekk fra ungdomsskolen. Men hjelper det? Dette sier forskningen.

Mobilforbud løftet jentenes karakterer. Men forsker tror ikke nasjonalt forbud vil gi samme effekt.  Med brask og bram lanserte regjeringen onsdag en anbefaling om mobilforbud i norske skoler. – For meg gjør det ikke så veldig mye, jeg er ikke så mye på mobilen i skoletiden, sier Victoria Spakmoe Boe i 10. klasse ved Marienlyst skole.  – Mobilen ødelegger for undervisningen På hennes skole har de et slikt forbud allerede. Der er hvert klasserom utstyrt med et mobilhotell, hvor telefonene skal ligge gjennom hele skoledagen. Men for 10.-klassingene er hotellet som regel tomt, foruten når de har tentamen. Elevene forteller at hvis de tar opp mobilen fra sekken uten å ha avtalt med læreren, får de anmerkning.  10.-klassingen Alva Marie Jespersen tror de fleste støtter et forbud. Hun er nestleder i elevrådet ved Marienlyst skole. – Jeg ser at elever har veldig lite forståelse for at mobilen ødelegger for undervisningen, sier hun. Hun skulle ønske at skolen benyttet seg mer av mobilhotellet også til daglig. – Selv om jeg vil prestere på skolen, har jeg ikke det i meg at jeg klarer å legge fra meg mobilen, sier Jespersen. Ventet på anbefalingen Rektor ved Marienlyst skole, Knut Erik Brændvang, forteller at ved de nasjonale anbefalingene kommer skolen til å bli mer tydelig på mobilbruken blant elevene.  – Vi har ventet på de nasjonale anbefalingene, før vi reviderer eget reglement, sier han.  Han mener at den største ulempen med tilgjengelige mobiltelefoner er at de utgjør en ekstra distraksjon og en indre uro for elevene. – Tar eleven opp mobilen for å sjekke Snapchat eller Instagram, er logikken at man deler, og da blir det attraktivt og distraherende for flere, sier han.  Hva sier forskningen? Utdanningsdirektoratet peker på at det er gjort lite norsk forskning på hvordan mobiltelefoner brukes i skolen.  En av de som har forsket på mobilbruk i ungdomsskolen, er Sara Abrahamsson ved Folkehelseinstituttet. I sin doktorgrad undersøkte hun hvordan mobilforbud påvirket prestasjonen til elevene.  Hun fant at:  For guttene var effekten mindre. Men hun fant også at:  – Jenter bruker mobilen mye mer enn gutter – At effekten for jenter var såpass mye sterkere kan virke overraskende, for alle bruker jo mobiltelefon. Men en forklaring kan være at i akkurat den alderen bruker jenter mobilen mye mer enn gutter, sier Abrahamsson.  Hun er fornøyd med at regjeringen nå foreslår mobilforbud i hele grunnskolen og innstramminger på videregående.  Men hun advarer mot å tro at forbudet vil ha like sterk effekt som det hun fant i studien.  – Jeg har studert effekten på skolene før og etter et forbud. Men de fleste skolene har allerede et forbud i dag. Så å innføre et nasjonalt forbud blir litt kake på kake, sier hun.  – PC-en har de samme appene 10.-klassingene på Marienlyst forteller at det hender de tar opp telefonen når undervisningen begynner å bli kjedelig. Regjeringens nye anbefaling er å forby telefonene også i friminuttet. Elevene forteller at de sjekker Snapchat, bruker mobilen til å kjøpe mat og vipser hverandre. – Kulturen i klassen min er at vi sitter og ser på telefonen sammen, helt til en lærer vi vet er streng, kommer inn i klasserommet, sier Jespersen.  Men elevene påpeker at mobilen er ikke det store problemet. Det er skjermbruken generelt i skolen. – Hvis jeg sitter bakerst i klasserommet ser jeg 20 ulike PC-skjermer som viser Snapchat, spill eller serier. Mobilen er ikke et problem når PC-en har de samme appene, sier Annette Sundby Indrevoll. Rektoren opplyser at Oslo-skolen har innført filter på elevenes PC-er og Ipader. Det fører til at apper som Tiktok og Snapchat er sperret for elevene.  Forskningen spriker Studier fra Spania og England finner lignende resultater som Sara Abrahamson gjorde i sin forskning. Forskere som studerte effekten i Sverige, derimot, fant ingen slik effekt blant skoler med mobilforbud. En mulig forklaring på det er at et mobilforbud allerede i stor grad ble praktisert i klasserommene, skriver de. Men hva har det å si for lærerne? I en annen studie fulgte svenske forskere åtte lærere ved en videregående skole gjennom ett år med mobilforbud. Konklusjonen ble at det ikke ga den forbedringen i læringsmiljøet de ønsket. Lærerne endte opp med å bruke mye tid av timene på å samle inn mobiler og diskutere med elevene. De opplevde forbudet som vanskelig å håndheve, og endte opp med å gjøre mange unntak.

Summary: Regjeringen har lansert en anbefaling om mobilforbud på norske ungdomsskoler.

Summary: Forskning viser at mobilforbud har en positiv effekt på jente-elevers gjennomsnittskarakterer.

Summary: Til tross for positive resultater, mener forskere at nasjonalt mobilforbud ikke vil gi samme resultatene.


Regjeringen gir grønt lys til byggestart for NTNUs nye campus

GLØSHAUGEN (VG) Det er gitt grønt lys til byggestart for NTNUs nye campus. Det opplyser statsministeren under en pressekonferanse søndag.  – Jeg har gleden av i dag å være ved NTNU sammen med Sandra for å fortelle at regjeringen nå går i gang med campussamlingsprosjektet ved NTNU, sier Støre.  Sandra Borch, som nylig ble utnevnt til ny forsknings- og høyere utdanningsminister, var også til stede på pressekonferansen.  Støre er for tiden på valgkampreise i Trøndelag. Tidligere denne helgen sa han til VG at regjeringen vil se på offentlige prosjekter innenfor bygg og anlegg igjen, etter å ha satt flere valgløfter på vent. Les mer om det her Nå gir de altså grønt lys for byggestart for NTNUs nye sammenslåtte campus – men med en nedskalering fra det som tidligere er planlagt:  – Vi vet at NTNU som teknologihovedstad utgjør en viktig arena for utdanning av studenter som nå skal bli fremtidens arbeidskraft, sier Borch.  – De har mange viktige studier som vi trenger kloke hoder til fremover. Nedskalert fra 12 milliarder  Borch forklarer at styringsrammen for prosjektet er nedskalert fra 12 milliarder til 6,6 milliarder.  – Vi har hatt altfor mange byggeprosjekter i statlig regi som har kostet altfor mye penger, sier hun.  – Det var riktig og viktig å nedskalere prosjektet litt.

Summary: Regjeringen har gitt grønt lys for byggestart av NTNUs nye campus i Trondheim, med oppstart i 2024.

Summary: Regjeringen planlegger å bevilge 178 millioner kroner av statsbudsjettet neste år til byggestart.

Summary: Styringsrammen for prosjektet har blitt nedskalert fra 12 milliarder til 6,6 milliarder.


Taylor Swift kan vara Joe Bidens räddning

I veckan utsågs 33-åriga Taylor Swift till årets person av den amerikanska tidningen Time Magazine. Hon är världens just nu största artist och allt runt henne verkar förvandlas till guld. Under året har hon haft  fem album samtidigt på den amerikanska försäljningslistans topp-10. Swifts turné ”The Era Tour” har haft en så stor effekt på ekonomin i de städer hon besökt att begreppet ”Swiftonomics” myntats.  Hennes tre timmar långa turnéfilm har också gått för fulla hus på biografer världen över. USA:s största mediehus Gannett har till och med anställt en reporter som enbart bevakar den stora popartisten.  Och på Harvard kommer man i vår att kunna läsa en universitetskurs där man studerar Taylor Swifts texter tillsammans med Wordsorth och Coleridges lyrik. Tre utsålda konserter ”Beatlemania” är nästan en västanfläkt mot den hysteri som Taylor Swifts närvaro skapar. I maj kommer hon för första gången till Sverige för tre tokutsålda konserter på nationalarenan Friends tre dagar i rad. Under dessa dagar har hotellpriserna i Stockholm ökat med 300 procent.  Time Magazine motiverar utnämnandet av Taylor Swift som årets person med att hon ”hittat ett sätt att överbrygga gränser och vara en positiv inspirationskälla” i en polariserad värld.  Nu är republikaner rädda för att Taylor Swift ska tydlig ställning i nästa års presidentval. Demokraterna hoppas i sin tur på att hon ska göra det av samma anledning. Unga väljare President Joe Biden ligger i flera mätningar efter Donald Trump. En hel värld bävar för att det ska bli en repris av 2016 års val, men att den klart åldrade Biden ska förlora den här gången. Joe Biden har svårt att attrahera nyckelgruppen unga väljare, alltså den målgrupp som är Taylor Swifts. När hon i höstas uppmanade sina följare på Instagram att registrera sig inför valet ökade antalet registreringar med 25 procent den dagen. Taylor Swift har markerat starkt avstånd till Trump, men inte slutit upp bakom Biden som hon delar hemstaden Philadelphia med. Ess i rockärmen Den politiska tidningen The Hill skriver att Swift avslutar sin ”The Era Tour” den 3 november nästa höst. Två dagar före presidentvalet. Kanske gör hon en extra spelning i Philadelphia för att ge Joe Biden en sista skjuts, funderar skribenten. Taylor Swift kan vara det ess i rockärmen som Biden väl behöver i valet. —

Summary: Taylor Swift har utsedds till "Årets Person" av Time Magazine.

Summary: Swifts betraktas som en ekonomisk maktfaktor, och hennes "The Era tour" har haft stor påverkan på ekonomin i de städer hon besökt, vilket ledde till myntning av begreppet "swiftonomics".

Summary: Aftonbladet ledare tror att Swift kan spela en betydande roll i nästa amerikanska presidentval till fördel för Joe Biden.


Billström: Sverige evakuerar sina medborgare

De svenskar som befinner sig i Israel och Palestina kommer att få hjälp att ta sig hem.  Det meddelar utrikesminister Tobias Billström (M) under onsdagsmorgonen.  Ikväll flyger Norwegian ner ett plan för att ta hem nordiska medborgare – enligt UD är det först till kvarn som gäller.  Beskedet att Sverige kommer att evakuera sina medborgare kom vid niotiden på morgonen.  ”Vi har följt situationen i Israel och Palestina timma för timma, tillsammans med de andra nordiska länderna. Regeringen har under hela tiden planerat för olika scenarios och haft beredskap. I natt fattades ett beslut om att assisterad utresa ska genomföras, i samarbete med andra länder”, skriver han i en skriftlig kommentar TT.  UD skriver att beslutet fattats ”mot bakgrund av att säkerhetsläget inte förbättrats, risken för en utökad konflikt och att den reguljära flygkapaciteten minskar”, i ett pressmeddelande.  Flera flygbolag har beslutat att ställa in sina flyg till Israel. Enligt Billström evakueringen en försiktighetsåtgärd för att hjälpa de svenskar i området som har svårt att komma med reguljära flyg.  I dagsläget är det ett flyg som kommer att ta hem svenskar och andra nordiska medborgare. Flyget kommer ”sannolikt” att utgå från Ben Gurion-flygplatsen i Tel Aviv, enligt ett pressmeddelande UD. Men det finns just nu ingen information om när planet avgår.  Flyg avgår ikväll: Först till kvarn UD skriver att de kommer att kontakta svenskar som skrivit upp sig på svensklistan för Israel och Palestina via mejl, sms och telefon.   ”Det är först till kvar som gäller”, skriver UD:s presstjänst i ett mejl till Aftonbladet.  Hur många flyg kommer att sättas in?  ”Antalet flyg som kan bli aktuellt beror i första hand på intresset från svenskar som är på plats. Många svenskar som velat lämna landet har redan tagit sig ut på egen hand, många andra vill inte lämna landet. Åtminstone ett flyg kommer gå”, svarar presstjänsten.   Ikväll kommer ett flygplan från Norwegian att avgå från Tel Aviv med slutdestination Oslo. Besättningen har anmält sig som frivilliga.  – Det kommer troligen att bli runt 180 passagerare skulle jag tro, säger Anna-Lena Nordling, senior kommunikationsrådgivare på Norwegian, till Aftonbladet.  Enligt ett pressmeddelande kommer man flyga hem norska och nordiska medborgare. Flygbolaget säger att alla nordiska medborgare som vill med på flyget ska mejla det norska utrikesministeriet som administrerar resan.  – Ja, det gäller alla. Vi organiserar flygningen men det är norska utrikesdepartementet som äger den och administrerar passagerarna, säger Anna-Lena Nordling.   Måste ta sig till flygplatsen Enligt UD:s uppskattningar finns cirka 3 000 personer med kopplingar till Sverige i Israel. Omkring 800 personer finns på Västbanken och i Gaza.  De som vill evakueras måste själva ta sig till flygplatsen, enligt UD. Man bör själv göra en bedömning om huruvida det är säkert att ta sig till flygplatsen. ”Flygresan är öppen för svenskar i både Israel och Palestina. För alla svenskar gäller att man själv ansvarar för att resa till flygplatsen från där man befinner sig”, skriver Billström.

Summary: Svenskar i Israel och Palestina får hjälp att ta sig hem på grund av konflikten

Summary: Utrikesminister Tobias Billström meddelar att Norwegian skickar ett flygplan idag

Summary: Först till kvarn gäller, och svenskar måste mejla det norska utrikesdepartementet


Reddet Vålerenga etter 18 måneder langt skademareritt: – Betyr fryktelig mye

(Viking-Vålerenga 1–1) Vålerenga-spiss Andrej Ilic kan takke lagkamerat Christian Borchgrevink for at kjempebommen hans ikke ga Viking seieren lørdag.  I 18 lange måneder har Vålerenga-backen kjempet seg tilbake fra skade. Lørdag banket han inn utligningen som ga Vålerenga et poeng som kan vise seg å bli svært viktig i nedrykksstriden.  – Det har vært et fryktelig rart halvannet år. Det som har holdt meg oppe var drømmen om de øyeblikkene her. Å gjøre en forskjell igjen. Utrolig deilig. Det betyr fryktelig mye, sier Borchgrevink til TV 2 etter kampen.  – Vi spiller på en litt annen måte nå. Vi er litt mer kyniske. Kanskje ikke akkurat slik vi ønsker å spille, men i situasjonen vi er i nå må vi karre til oss poeng, sier Stefan Strandberg etter kampen.  Vålerenga klatret over nedrykksstreken. Vikings poeng gjør at de er alene på topp før Glimt møter HamKam søndag kveld.  – Vi får den scoringen vi tror vi trenger og skal spille hjem kampen. Avslutningen er dårlig. Vi mister intensiteten i presspillet og vi blir veldig unøyaktig med ball. Da mister vi kontroll over kampen, sier Viking-trener Bjarte Lunde Aarsheim.  – Vi var bra i 60 minutter. Så faller vi voldsomt og det er egentlig veldig merkelig. Jeg vet ikke hva som skjedde. Det må vi snakke godt om etter kampen, sier Zlatko Tripic til TV 2.  Et Viking med Joe Bell tilbake i laget etter overgangen fra Brøndby og en nylig landslagsuttatt Markus Solbakken, kjørte over Vålerenga i de første 20 minuttene.  Joe Bells første store involvering etter returen fra dansk fotball var dog ikke av den heldige sorten. Lars-Jørgen Salvesen stanget ballen i mål etter en corner, men Bell hadde valgt å kjøre mannsmarkering på Vålerengas keeper. Han sto i offside og scoringen ble annullert.  Det var stort sett det vi fikk av dramatikk i den første omgangen. Viking styrte banespillet med en ballbesittelse på 76–24 i den første omgangen. Likevel klarte ikke Viking å skape de store sjansene.  – Fortsetter vi som dette blir det ikke målløst i andre omgang, sa Lars-Jørgen Salvesen.  For er det en ting Viking liker denne sesongen så er det annenomganger. Forskjellen er faktisk så enorm at hvis kampene i Eliteserien hadde vart i 45 minutter, ville Viking ligget på 13. plass. Vålerenga ble presset lengre og lenger tilbake, og visste at de måtte ta de få sjansene som skulle dukke opp.  Andrej Ilic sover dermed neppe godt i natt. Ofkir sendte spissen alene med keeper Gunnarsson. Ilic rundet keeper, hadde åpent mål og endte med å sette ballen flere meter utenfor.  – En ubegripelig bom, sa kommentator Øyvind Alsaker.  Så da var det vel bare et tidsspørsmål om når Viking skulle score?  Jepp. Tre minutter tok det. Eneo Bitri hadde slitt med å passe på Lars-Jørgen Salvesen gjennom hele kampen, og igjen havnet han i en tøff duell. Innlegget fra Shayne Pattynama traff Vålerenga-stopperen og rullet over streken. Viking fortjent i ledelsen.  Da våknet gjestene fra hovedstaden noe. Mohamed Ofkir var livlig og fikk en stor sjanse på et skudd fra 12 meter. Like til side for mål.  Klokken tikket mot en 11. Viking-seier på rad.  Christian Borchgrevink ville det annerledes. Etter 18 måneders langt skademareritt er backen endelig tilbake på banen for Vålerenga. Han banket ballen mot Viking-målet. Den passerte keeper Gunnarsson. På streken sto Sondre Bjørshol og skulle bare banke den ut. I stedet fikk ikke backen godt nok treff og sendte ballen inn i nettmaskene.  Vålerenga hadde utlignet.  Viking hadde ikke mer å gå på. Samuel Adegbenro skapte noe uro da han kom innpå de siste minuttene, men det holdt ikke til å unngå at Vikings seiersrekke stoppet på ti kamper.

Summary: Viking og Vålerenga endte 1-1 i lørdagens kamp i Stavanger.

Summary: Vålerenga-spiller Andrej Ilic bommet på en kjempesjanse, og kan takke Christian Borchgrevink som utlignet for Vålerenga etter å ha kommet tilbake fra en 18 måneders skade.

Summary: Viking var dominerende i begynnelsen, men mistet kontrollen over kampen mot slutten.

Summary: Viking kunne ha vunnet kampen, men Vålerenga klarte å utligne og sikre et viktig poeng i nedrykksstriden.

Summary: Viking ligger alene på topp før Bodø/Glimt møter HamKam søndag kveld, mens Vålerenga har klart å klatre opp på trygg grunn på tabellen.


Norske industrisjefer ser høyeste aktivitet siden april i fjor

Innkjøpssjefene trekker frem prisfall på strøm og gass i den svært positive undersøkelsen, men DNB advarer mot å konkludere på grunn av få svar. Innkjøpssjefsindeksen for norsk industri (PMI) stiger med 8 poeng til 56,7 poeng i juli, men må tolkes med forsiktighet på grunn av få svar i ferien, ifølge DNB og Norsk forbund for innkjøp og logistikk (NIMA), som står for undersøkelsen. Det er det høyeste siden april i fjor, og første gang på tre måneder at indeksen bikker over 50, som er uttrykker økt aktivitet eller vekst. – Flere trekker frem prisfall på strøm og gass, heter det i pressemeldingen fra DNB og NIMA. Delindeksene for nye ordre og produksjon bedret seg kraftig fra juni, mens sysselsettingsindeksen falt mer markert til 46,2 poeng – til det laveste på nesten tre år. – Ville ikke konkludert  Sommerferien preger juli-undersøkelsen med svar fra kun 40 bedrifter, mot 70 måneden før.  Normalt faller PMI vesentlig i juli, og fordi nedgangen var relativt liten i år, løfter sesongfaktoren den sesongjusterte indeksen markert. De ujusterte tallene viser et fall på nær 6 poeng til 44,2. I tillegg til at svarutvalget er lite, bidrar endringen i utvalget fra juni til stor usikkerhet om aktivitetsmålingen i juli i år forklarer seniorøkonom Kyrre Aamdal i DNB Markets.  – Jeg ville ikke konkludert med at det nå går riktig vei for industrien, ut fra dagens PMI-tall, sier han til E24. Kontrast til SSBs tall Aamdal peker på at den markerte oppgangen i indeksen står i kontrast til SSBs konjunkturbarometer som kom tidligere i sommer. Den viste et fall i andre kvartal, og store forskjeller bransjeforskjeller i bedømmelsen av utsiktene for tredje kvartal. – Riktig nok dekker ikke disse to undersøkelsene samme tidsperiode, men PMI-tallene for juli reflekterer nok heller endringer i utvalget enn faktisk endring i aktiviteten, sier han.

Summary: PMI-indeksen for norsk industri økte med 8 poeng til 56,7 i juli, det høyeste siden april i fjor.

Summary: Mange bedrifter peker på prisfall på strøm og gass som en positiv faktor.

Summary: Imidlertid advarer DNB og Norsk forbund for innkjøp og logistikk (NIMA) mot å trekke konklusjoner fra dette, siden færre bedrifter svarte på undersøkelsen på grunn av ferien.

Summary: Forbedringer ble også sett i underkategorier for nye ordre og produksjon, mens sysselsettingsindeksen falt til det laveste på nesten tre år.

Summary: Undersøkelsens resultater står i kontrast til Statistisk sentralbyrås konjunkturbarometer, som viste et fall i andre kvartal og store bransjeforskjeller i vurderingene av utsiktene for tredje kvartal.

Summary: DNB-økonom Kyrre Aamdal vil foreløpig ikke konkludere med at det går riktig vei for industrien.


Skoledagen starter med 45 minutter lek: – Kan forebygge stress og uro

Klosser som blir en hinderløype og dinosaurer som legger seg og sover. Hver eneste morgen begynner førsteklassingene på Tjensvoll skole dagen med å leke. Lek kan forhindre stress og uro, mener forfatter og barnepsykiater.  – Denne blir alltid fanget, sier ei jente som styrer en dinosaur som går bortover gulvet.  – Denne også. – Så de hopper alltid på en felle. – Mjaaaau, sier den ene dinosauren, gjennom et av barna.  Klokken er 08.30, og skoledagen for første trinn på Tjensvoll skole er akkurat i gang. Hver morgen det samme: 45 minutter lek etter en kort morgensamling. Det er ikke tilfeldig, men nøye gjennomtenkt.  – Elevene er roligere når vi begynner med undervisning. De er mer konsentrerte fordi de får lekt med hverandre før vi begynner, sier kontaktlærer Helene Page Ommundsen.  I fjor startet hun ikke skoledagen med lek, og merker forskjell.  – Jeg merker vi har fått et fellesskap i klassen raskere i år. Det er færre konfliktsituasjoner, vi ser at alle har noen å være sammen med. Vi har en tryggere barnegruppe i år, og det tror jeg handler om lek, sier hun.  I en evaluering om seksårsreformen konkluderte forskere fra OsloMet i fjor med at det er for lite lek i småskolen. Mer ro  I klasserommet spilles beroligende musikk før dagen begynner.  – Hva tror du lek har å si for å forhindre uro og utagering? – Jeg tror det har mye å si. Vi voksne kan være med i leken hvis vi tør å være lekne voksne. Ofte velger elevene å prate om ting i leken. Vi kan da nøste opp i ting de ikke kommer direkte og sier. Leken gir også en rolig morgen, noe som gjør at de er roligere resten av dagen. Førsteklassingene kommer rett fra barnehagen, og er vant til å leke fritt. Jeg tror vi forventer for mye av dem.  – Hva forventer skolen som er for mye? – Mange tenker at når de skal begynne på skolen, skal de sitte rett opp ned på stolen og være flink. Men jeg lar dem få ligge på gulvet om de vil, bare de gjør oppgavene. I fjor hadde de faste pulter fram til jul, så satte jeg pultene inntil veggen. Elevene fikk sitte hvor de ville. Læringsprogresjonen økte da de ikke stresset med å sitte på en stol. Barn må få lov til å bruke kroppen sin. Trenger de å gå ut og springe, lar jeg dem heller gjøre det før jeg begynner undervisning. Hvis jeg ser at de trenger å leke, gjør jeg om på timeplanen og kan godt bruke tre timer til lek. Så kan vi heller ha større økter med læring en annen dag. Avdelingsleder Linn Endresen ved Tjensvoll skole fikk ideen om å starte dagen med lek fra Tau skole.  – Vi var på praksisbesøk og så at det var helt gjennomførbart hos oss, sier hun.  Helt bevisst har de lagt leken til begynnelsen av dagen i stedet for slutten av dagen.  – Hvis noen vegrer seg for å komme inn i klasserommet, er det mye lettere hvis de kommer til lek. Det demper redsel. Vi har både frilek, veiledet og fagspesifikk lek. Dette er helt gjennomtenkt.  Kan forebygge uro Barnepsykiater Charlotte Lunde tror mer fri lek, mindre tid foran skjerm, mer egentid til å utforske verden og mindre voksenstyrte aktiviteter er essensielt for barn.  – Det kan forebygge stress og uro. Barn har et biologisk driv for å leke. Lek er ikke tull, men et innebygget behov barn har, sier Lunde, som er en av to forfattere bak boken «Lek og læring i et nevroperspektiv- Hvordan gode intensjoner kan ødelegge barns lærelyst». Boken samler forskning på betydningen av lek for barns helse og utvikling.  – Barn i dag må tilpasse seg for mye til det voksne vil at de skal gjøre. Vi trenger en hverdag der barn får tid og rom til å utvikle egen nysgjerrighet, der vi ikke forventer effekt av det de gjør hele tiden. Jeg mener seksårsreformen bør reverseres og at de småtrinnet i større grad legger til rette for barns egenmotiverte aktiviteter. Noen tåler å begynne på skolen når de er fem år, men mange er for umodne for dagens skolesystem.  – Hva er sammenhengen mellom mangel på lek og utagering i skolen? – Utagering har sammensatte årsaker, men ethvert individ som blir stresset og presset vil kunne agere med fysisk utagering. Skolen har noen veldig tydelige forventninger til hva barn skal kunne. Utagering kan komme av press og stress. – Hva kommer stress av? – Det kan komme av utrygghet. Det kan forsterkes av at elevene stadig testes og ikke klarer å innfri forventningene et økende læringspresset som legges på dem i ung alder. Vi voksne hadde ikke akseptert å gå på jobb og bli testet hver dag.  – Hva tror du utryggheten kommer av? – Det kan handle om liten voksentetthet og store klasser. Lærerne er pålagt altfor mange krav til hva elevene skal lære innen gitte frister. Når lærerne føler seg presset, kan stresset smitte over til elevene. Mange lærere i dag forteller at de ikke har tid til å skape en relasjon til elevene.  Lunde forteller at skolevansker ofte er en utfordring for de som henvises til barnepsykiatrien.  – Ytre forventninger begynner så tidlig. Barn har blitt frarøvet mye av barndommen. De trenger å få snuse rundt og bli kjent med verden, å bruke kroppen, klatre i trær. Lek bidrar til å gi både fysisk og mental robusthet.  Hun har tro på Tjensvoll skoles start på skoledagen.  – Det høres kjempefint ut. Men det er også viktig at barna får være ute og leke, at de har god plass og ikke bare er inne eller på polstrede lekeplasser. I vår hadde Stavanger kommune samling for alle nye førsteklasselærere. Ett av temaene var lek.  – Det er et av de viktigste temaene. Vi ønsker å inspirere lærerne til å se muligheter og å få ideer, sier skolesjef Jørn Pedersen.  – Hvorfor er dette viktig? – Lek er læring på barnas premisser. I skolen driver vi med opplæring, men opplæring er mye mer enn skolefagene. Skolens mandat er å se hele mennesket, bidra til dannelse og gi elevene gode muligheter for framtiden, sier han.

Summary: Førsteklassinger på Tjensvoll skole i Stavanger starter skoledagen med 45 minutters lek, etter en observasjon som indikerer at lek kan redusere stress og uro blant barna. Dette er nøye planlagt og gjennomtenkt av skolens personale.

Summary: Kontaktlærer ved skolen, Helene Page Ommundsen, rapporterer at barna er roligere og mer konsentrerte etter å ha lekt sammen, og at det dermed oppstår færre konflikter. I tillegg sier hun at klassen har utviklet et sterkere fellesskap.

Summary: Barnepsykiater Charlotte Lunde mener mer fri lek kan forhindre stress og uro, og at lek er et biologisk behov, ikke bare tull. Skolesjef Jørn Pedersen understreker viktigheten av lek for barns opplæring.


Ny global varmerekord for oktober: – Eksepsjonelle temperaturavvik

Temperaturen i verden forrige måned var den høyeste som noen gang er målt i oktober, ifølge EU-forskere. De nye tallene fra EUs klimaovervåkingstjeneste C3S presenteres onsdag. Snittemperaturen i verden har nå ligget på rekordhøye nivåer i fem måneder på rad. – I oktober var det eksepsjonelle temperaturavvik, sier visedirektør Samantha Burgess i klimaovervåkingstjenesten. Etter en såpass lang periode med høye temperaturer tyder alt på at 2023 blir det varmeste året som noen gang er målt på jorda. – Vi kan nå si nesten helt sikkert at 2023 blir det varmeste året som er registrert, sier Burgess i en uttalelse. 1,7 grader Gjennomsnittstemperaturen i oktober lå 1,7 grader over anslått førindustrielt nivå for denne måneden, ifølge C3S' tall.  Temperaturen var 0,4 grader høyere enn forrige oktoberrekord fra 2019. I denne sammenhengen er det svært mye.  Marginen i forhold til forrige rekord er den nest største som noen gang er registrert. Kun én gang før har marginen vært større – og det var i den foregående måneden. – Vanvittig – Det er rett og slett vanvittig, sa C3S-sjef Carlo Buontempo da tallene for september 2023 ble presentert.  Marginen i forhold til forrige rekord for september var på 0,5 grader.  – Vi har aldri før sett noe slikt som dette, sa Buontempo. Nå viser det seg altså at rekordmarginen for oktober var nesten like stor. I tillegg ble det satt ny havtemperatur-rekord for oktober. Flere faktorer? Hovedforklaringen på de høye temperaturene antas å være den menneskeskapte globale oppvarmingen, i kombinasjon med værfenomenet El Niño.  Det spekuleres også i om andre faktorer  kan spille en rolle, blant dem et undersjøisk vulkanutbrudd i Stillehavet og redusert partikkelforurensing. Men dette er fortsatt usikkert. Da de globale tallene for september ble presentert, ble de betegnet som sjokkartede av den norske klimaforskeren Gunnar Myhre. – Dette gjør inntrykk både på oss og på forskerkolleger. Vi har ikke sett et slikt hopp i temperaturøkning før, sa han.

Summary: Temperaturen i oktober er den høyeste som noen gang er målt på kloden, ifølge EUs klimaovervåkingstjeneste C3S.

Summary: Hovedforklaringen antas å være menneskeskapt global oppvarming og værfenomenet El Niño.

Summary: Det er nå nesten helt sikkert at 2023 blir det varmeste året som er registrert, sier visedirektøren i klimaovervåkingstjenesten.