Ukraina i EU blir ett långfinger till Putin

BRYSSEL Det är höst i den belgiska huvudstaden. Vädret påminner starkt om Göteborg. Moln, regn, vind. Och den politiska stämningen i Europa är lika dyster. Efter pandemin kom krig, dyrare mat, energikris, högre räntor och nu ännu mera krig. Men i onsdags hände något positivt. EU-kommissionen meddelade att Ukraina och Moldavien är redo att börja förhandla om EU-medlemskap. Allt går faktiskt inte åt skogen just nu. Vi träffar Sveriges EU-kommissionär Ylva Johansson på hennes tjänsterum bland svensk glaskonst och stramt designade möbler. Det är ett nytt kapitel som nu börjar, betonar hon, som inte minst geopolitiskt är avgörande. Det måste få ta tid och göras ordentligt. – Det är viktigt att vi gör detta till en win-win-situation. Hittills har alla länder som blivit medlemmar vunnit på det, ekonomiskt och demokratiskt. Och det har även de tidigare medlemmarna gjort, säger hon Ukraina och Moldavien kommer inte att vara redo för medlemskap i morgon, att anpassa sig till EU:s regler tar tid. Men om EU-kommissionen får som den vill kommer alltså förhandlingar inledas i december. – I dag tog Ukrainas och hela Europas historia ett steg i rätt riktning. Det är enbart positivt. Trots alla svårigheter rör vi oss framåt, sa Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj, i ett videosänt tal från Kiev. Nästan överallt glada miner – utom i Moskva. Hittills har Vladimir Putins krig lett till två stora geopolitiska förändringar. Den första är att Finland har blivit Natomedlem och att Sverige övergett över två hundra år av alliansfrihet och sökt medlemskap i Nato. Den andra är det vi ser nu. Att Europa lägger allt större kraft på östutvidgningen. För ett par år sedan hade onsdagens besked varit otänkbart. Nu är alla positiva. Som Ylva Johansson konstaterar, den geopolitiska situationen är annorlunda. Rysslands anfall har ändrat kartan. Så vad händer nu? – Lärdomen från tidigare utvidgningar är att man behöver ta saker stegvis. Börja samarbeta på ett område men vänta med ett annat. Man måste ha lagar på plats, det är ett ganska stort lagstiftningspaket, men saker måste även fungera i praktiken, säger Ylva Johansson. Moldavien är ett litet land men Ukraina har nästan 45 miljoner invånare och kommer att bli ett av EU:s större länder.  – I dag skiljer levnadsstandaren väldigt mycket, det behöver förändras redan innan ett medlemskap. En tanke vore att ge tillgång till den inre marknaden men vänta längre med fri rörlighet för arbetskraft, exempelvis, säger Ylva Johansson. Och efter Ukraina och Moldavien väntar fler länder; Bosnien, Albanien, Nordmakedonien och Montenegro. Till och med Serbien och Turkiet står på listan även om det knappast är aktuellt under nuvarande regeringar. Även Kosovo finns med på ett hörn. Sverige har alltid varit starka anhängare av EU:s utvidgning. Delvis av principiella skäl, som ett litet land tycker vi det är viktigt att små länder själva bestämmer vilka allianser och samarbeten de är med i. Att söka medlemskap i EU är upp till var och en och om viljan finns så ska EU vara öppna för det. Delvis av mer realpolitiska motiv. Om inte Europa välkomnar länderna i Öst- och Centraleuropa så kommer Ryssland vid någon tidpunkt att försöka göra det. ”Välkomna” dem alltså. Så resonerade Sverige i början av 2000-talet när vi drev på det som kom att kallas ”big bang”, när tio länder från främst det forna östblocket blev medlemmar på samma gång 2004. Och så har vi resonerat sedan dess. 2007 blev Rumänien och Bulgarien medlemmar. Många invände att de nog egentligen inte var redo men läget i öster hade redan börjat mörkna. De fick gå med i alla fall. Liksom Kroatien fick 2013.  Men snabbheten i utvidgningen gav viss huvudvärk. Olösta problem gjorde sig påminda. Korruptionen i flera länder finns kvar. Demokratiska institutioner som oberoende domstolar och fri media rullades tillbaka. I väst var man kritisk till hur billig arbetskraft från öst påverkade arbetsmarknaden. I öst ville man inte känna sig som fattiga kusiner från landet. Men EU har lärt av tidigare utvidgningar, säger Ylva Johansson, det kommer att ta tid men det kommer att gå. Hur lång tid det tar går däremot inte att säga. Geopolitiken gör sig ständigt påmind. I Ukraina är det fullt krig och även i Moldavien står ryska soldater. Liksom i Georgien. Vi vet inte var det slutar. Men främmande stormakter har inget veto mot länders EU-medlemskap. Cypern fick gå med i EU 2004 trots att Turkiet ockuperar norra delen av ön. Situationen är ännu inte löst, men freden har hållit. Sverige har under skiftande regeringar sedan murens fall knutit närmare band till våra vänner i öster, byggt relationer och partnerskap, främjat handel och bjudit in. Det är naturligt att vi nu står i främsta ledet för att stödja Ukraina och Moldavien. Främst av principiella skäl, naturligtvis. Ett fritt Ukraina och ett fritt Moldavien hör hemma i Europa. De ukrainska och moldaviska folken ska ha en plats vid bordet där besluten fattas. Men det går inte att komma ifrån att det ligger i Sveriges nationella intresse att Ryssland inte kan flytta fram sina positioner. Det ligger i hela Europas intresse. Ytterst handlar det om politisk vilja, och den är urstark. EU startades en gång för att förhindra krig på vår kontinent och Putins krig hotar allt vi står för. En dag kommer kriget att vara över, som alla krig. Putin startade det för att utvidga Rysslands makt över Ukraina och andra grannländer. I klassisk rysk imperialistisk tradition. Krigets resultat ser ut att bli motsatsen. Mitt i allt elände just nu ger det faktiskt en ganska stor portion hopp.

Summary: EU-kommissionen meddelar att Ukraina och Moldavien är redo att påbörja förhandlingar om EU-medlemskap. Om kommissionen får sin vilja igenom kommer förhandlingar inledas i december.

Summary: Sverige har historiskt sett varit starka förespråkare för EU:s utvidgning och bör vara ledande i att stödja Ukraina och Moldavien i denna process.

Summary: Aftonbladets ledarsida anser att utvidgningen av EU även i fortsättningen är ett centralt nationellt intresse för Sverige.


Nå må du betale på bussen igjen: Slik gikk første skolemorgen

Kolumbus varsler økt kontrollvirksomhet på bussene i januar. Onsdag morgen var kontrollene i gang – 13 bussreisende fikk gebyr.  – Jo da, den var i orden den, sier Benjamin Krzywacki. Han er på morgenbussen 08.40 fra Madla til Stavanger sentrum. Han skal ha kjøretime og har akkurat kommet på bussen da han blir bedt om å vise frem gyldig billett. Tre billettkontrollører fra Avarn, alle kledd i gule refleksvester, er ute på oppdrag for busselskapet Kolumbus for å sjekke bussbilletter denne morgenen. Gratis er over – nå blir det mer kontroll Onsdag 3. januar er skolestart og bussene på Nord-Jæren er tilbake i vanlig rute etter jul- og nyttår. I tillegg har bussen vært gratis for innbyggerne i Stavanger de siste seks månedene. Nå ønsker Kolumbus å markere at gratisperioden er over. – Det siste halvåret har Stavanger kommune betalt for innbyggernes reiser, det skaper naturligvis nye vaner. Nå må vi sikre at reisene fortsatt blir betalt for. Vi øker derfor kontrollvirksomheten i januar, sier kommunikasjonssjef i Kolumbus, Jon Dagsland. Onsdag formiddag ble 282 personer kontrollert i Sør-Rogaland. 13 fikk gebyr for å være uten billett, det utgjør under fem prosent av de kontrollerte.  – Har du legitimasjon? Kontrolløren med den gule vesten bøyer seg over bussetet mens han noterer på blokka. Han skal ha navn, fødselsdato, adresse og til slutt legitimasjon fra en reisende som er uten gyldig billett. Rolig forklarer han at det ikke nytter å kjøpe billett på bussen, billetten må være aktivert før en går om bord.  – For de som mangler legitimasjon er det ikke uvanlig at vi sjekker id. Mange prøver å jukse, oppgir feil nummer, eksempelvis. Gebyret for å reise uten gyldig billett på bussen er 950 kroner – om du betaler med en gang. For de som mottar faktura er beløpet 1150. Unge under 18 år betaler 950 kroner uansett. – Hva med de som jukser? Enda dyrere blir det dersom du blir tatt for å reise med forfalsket billett. – Har du billett kun som et bilde på telefonen er beløpt høyere. 2000 kroner og en anmeldelse, sier Avarn-Vekteren. Han står på busstoppet ved Madlakrossen og venter på buss nummer seks inn mot byen. Det er fortsatt mørkt ute, men det er færre reisende. Skolene har startet. Men om bord på buss nummer seks treffer kontrollørene på ei ung jente som er uten gyldig billett.  – Du får gebyr. Billetten skal være aktivert før du trår inn på bussen. – Ikke så gøy, sier hun etter at hun har mottatt gebyret. – Det har jo vært gratis så lenge. Nå hadde jeg billett, men den kjøpte jeg på bussen, ikke før jeg gikk om bord, det holdt ikke. Hun synes episoden er flau og ønsker ikke navn eller bilde i avisa. – Ha gyldig billett Tilbake på bussen går kontrollene rolig for seg.  – Det er viktig for oss å møte dem vi kontrollerer på en rolig måte. Eksempelvis møtte vi ei som er honnør, hun viste en feilmelding i appen og ville helst gå av bussen. Da veiledet vi henne i stedet og fant ut av saken sammen, forklarer kontrolløren.  Kommunikasjonssjef Dagsland oppfordrer alle reisende til å ha billett. – Kolumbus bruker inntektene fra billettsalg til å skape et best mulig kollektivtilbud for innbyggerne i Rogaland. Derfor er det viktig at de reisende har gyldig billett, sier han.

Summary: Busselskapet Kolumbus varsler økt kontrollvirksomhet etter at gratis buss er over for innbyggerne i Stavanger.

Summary: Onsdag formiddag ble 282 personer kontrollert i Sør-Rogaland, 13 fikk gebyr.

Summary: Gebyret er 950 kroner om en betaler med en gang. 1150 kroner på faktura.

Summary: For de som jukser ved å presentere billetten som et bilde på mobilen, er gebyret 2000 kroner og politianmeldelse.


Spillet om Nagorno-Karabakh er i ferd med å avsluttes. En av taperne er Russland.

Invasjonen i Ukraina har skapt en ny dynamikk i regionen. Da de armenske separatistene i Nagorno-Karabakh ble tvunget til å inngå en våpenhvile (les: kapitulere) 20. september, ble maktbalansen i Sør-Kaukasus endret for lang tid fremover.  Den store vinneren, i tillegg til Aserbajdsjan, er Tyrkia. Armenia og Russland er kraftig svekket. En aserbajdsjansk seier har ligget i kortene en stund. Hvorfor kom den militære avgjørelsen akkurat nå, etter at armenerne har motstått angrep i 30 år? En viktig del av svaret er Russlands endrede rolle.  Armenia har lenge vært en russisk klientstat. Selv om Russland fortsatt har en stor militærbase i landet, har imidlertid Moskva nå hele sin oppmerksomhet rettet et annet sted: mot Ukraina. Russerne har aldri lovet å forsvare separatistene i Nagorno-Karabakh. Inntil nylig har allikevel deres tilstedeværelse i Armenia vært en viktig stabiliserende og avskrekkende faktor i regionen. Invasjonen i Ukraina har imidlertid skapt en ny dynamikk. Et historisk fiendskap Dagens Armenia ble en del av det russiske tsarriket i 1828 og ble først ved Sovjetunionens oppløsning i 1991 en selvstendig stat. Da hadde Armenia og naborepublikken Aserbajdsjan allerede i flere år vært i en væpnet konflikt. Striden sto om regionen Nagorno-Karabakh, et formelt sett selvstyrt område innenfor den aserbajdsjanske sovjetrepublikken. Nagorno-Karabakh hadde en blandet armensk-aserisk befolkning, men med en klar overvekt av armenere. De lokale armenerne ønsket å slutte seg til Armenia. Resultatet var en seks år lang blodig krig fra 1988 til 1994.  Konflikten krevde over 30.000 menneskeliv. Den innebar også etnisk rensing og en massiv befolkningsutveksling. Armenere ble drevet på flukt fra Aserbajdsjan og aserere fra Armenia og Nagorno-Karabakh.  Av de flere hundretusen asererne som hadde bodd på det som nå er Karabakh-kontrollert territorium før krigen, var det ifølge offisielle tall bare seks – 6 – igjen da vi besøkte området i 2006. Russland ga i utgangspunktet ikke entydig støtte til noen av partene. Mens landet anerkjente Aserbajdsjans territorielle integritet, solgte Moskva våpen til begge parter i konflikten. I 1994 forhandlet russerne frem en våpenstillstand, men noen fredsavtale ble aldri inngått.  Mistroen og hatet var og er betydelig begge veier. Det har opp igjennom årene vært ulike forhandlingsspor i regi av Osse, USA, Russland og EU, men ingen av de to partene har vist noen reell kompromissvilje. Mistroen og hatet var og er betydelig begge veier Grensen mellom Nagorno-Karabakh og resten av Aserbajdsjan var fra 1994 hermetisk lukket, uten noen trafikk hverken av mennesker eller varer. Det var ingen fredsbevarende styrker utstasjonert. De to partene sto rett overfor hverandre, og det var jevnlige trefninger med tap av menneskeliv. Fredelig revolusjon Selv om armensk side hadde gått seirende ut av krigen, førte en rask opprusting av det aserbajdsjanske forsvaret, underbygget av en oljesmurt økonomi, til at Armenia så til Moskva for sikkerhetsgarantier.  I to tiår, fra 1998 til 2018, ble armensk politikk dominert av den såkalte «Karabakh-klanen», politikere med bakgrunn fra Nagorno-Karabakh. Denne klanen pleiet et nært forhold til Moskva.  Mens Aserbajdsjan valgte å distansere seg fra Russland, forble Armenia medlem av den russiskdominerte militæralliansen CSTO. I 2014 gikk landet også med i den russiskledede Eurasiske økonomiske union. I 2018 fikk forholdet til Moskva seg en knekk da «Karabakh-klanen» ble avsatt i en fredelig revolusjon. Nikol Pasjinjan, en opposisjonspolitiker som tidligere hadde uttrykt Moskva-skeptiske standpunkter, ble ny statsminister.  Mange fant det oppsiktsvekkende at Russland tilsynelatende satt helt stille og så på at «deres» folk i Jerevan ble fjernet. En forklaring er sannsynligvis at Pasjinjan klarte å overbevise russerne om at hans regjering ikke på noen måte ville skifte kurs og orientere seg vestover. Dette beroliget øyensynlig Kreml. Aserbajdsjan angriper Samtidig så Aserbajdsjan på regimeskiftet som en mulighet for å skape en ny dynamikk i forhandlingene.  Den aserbajdsjanske presidenten Ilham Alijev sendte tydelige signaler om at landet ikke hadde tenkt å avfinne seg med den uavklarte situasjonen rundt Nagorno-Karabakh særlig mye lenger. Han gjentok stadig at området måtte gjenintegreres, om nødvendig med militær makt. Mange fant det oppsiktsvekkende at Russland tilsynelatende satt helt stille og så på at «deres» folk i Jerevan ble fjernet I september 2020 gjorde Alijev alvor av truslene. De aserbajdsjanske styrkene gikk til angrep på bred front. Mens den første Nagorno-Karabakh-krigen varte i seks år, var denne over på seks uker. Denne gangen gikk armenerne på et sviende nederlag. Ikke minst tyrkiskproduserte droner skal ha vært viktige for den vellykkede offensiven.  Da asererne truet med å innta «hovedstaden» Stepanakert, måtte Armenia gå med på en ydmykende våpenhvileavtale. Ikke bare måtte de armenske styrkene trekkes tilbake. De lokale separatistene måtte også gi fra seg kontrollen over store deler av landområdene de hadde kontrollert siden forrige krig, inkludert den livsviktige Lachin-korridoren, den eneste veiforbindelsen mellom Nagorno-Karabakh og Armenia. Ikke tilfreds Russiske fredsbevarende styrker fikk ansvar for å sørge for at våpenhvilen ble overholdt, og at Lachin-korridoren forble åpen. Mens Russland så langt hadde fungert som patron-stat for Armenia, hadde Armenia vært patron-stat for Nagorno-Karabakh. Nå overtok Russland i praksis også den rollen. På kort sikt virket det dermed som om Russlands posisjon i Sør-Kaukasus var blitt styrket. Begge parter anerkjente Russlands fredsbevarende rolle. Aserbajdsjan var imidlertid ikke tilfreds med hva de så som armenske forsøk på å trenere implementeringen av våpenhvileavtalen. Indirekte er Nagorno-Karabakh blitt et offer for den russiske aggresjonen i Ukraina I desember 2022 lot president Alijev derfor det aserbajdsjanske myndigheter omtalte som «miljøaktivister», aksjonister som angivelig protesterte mot miljøskadelig gruvedrift i Nagorno-Karabakh, blokkere Lachin-korridoren. Strategien var å sulte ut befolkningen i enklaven, bokstavelig talt. De russiske fredsbevarende styrkene gjorde ikke noe for å fjerne «miljøaktivistene».  Etter nesten ni måneders sammenhengende blokade av tilførsel av mat og medisiner gikk så Aserbajdsjan på ny til angrep 20. september i år. Foranledningen var at seks aserere var blitt drept av miner. Denne gangen varte krigen kun én dag. Og igjen ble de russiske styrkene redusert til statister. Henger sammen med krigen i Ukraina Etter Nagorno-Karabakhs kapitulasjon i forrige uke uttrykte Russlands utenriksminister Sergej Lavrov i en tale i FN under høynivå-uken sin tilfredshet med at de to postsovjetiske fiendene i Sør-Kaukasus nå hadde har «brakt ting i orden».  Det er ikke akkurat slik det oppfattes i Jerevan. Russland er blitt en alliert man ikke kan stole på at kommer til unnsetning når det trengs. Hvorfor har Aserbajdsjan konkludert med at de nå ustraffet kunne provosere Russland i Kaukasus? Svaret henger utvilsomt sammen med krigen i Ukraina, som både tar all russernes oppmerksomhet og tapper Russland for ressurser. Indirekte er Nagorno-Karabakh blitt et offer for den russiske aggresjonen i Ukraina. Hva nå? Den armenske befolkningen i Nagorno-Karabakh går en svært utrygg fremtid i møte. Den 28. september ble det kunngjort at Nagorno-Karabakh vil «opphøre å eksistere» fra nyttår. Sannsynligvis vil de fleste av dagens 120.000 innbyggere rømme hus og hjem og flykte til Armenia. Aserbajdsjan utnytter samtidig situasjonen til å presse på for ytterligere innrømmelser.  I forbindelse med våpenhvileavtalen i 2020 ble Armenia tvunget til å åpne opp for en landforbindelse over armensk territorium mellom Aserbajdsjan og den aserbajdsjanske eksklaven Nakhitsjevan. I kjølvannet av seieren i Nagorno-Karabakh gjennomførte Alijev en felles pressekonferanse med Tyrkias president Recep Tayyip Erdogan. Der benyttet han anledningen til å gjenta dette kravet. I teorien burde Russlands reduserte rolle kunne gi spillerom for økt vestlig innflytelse i Sør-Kaukasus Samtidig kjemper Pasjinjan for sin politiske overlevelse. Mange holder ham personlig ansvarlig for tapet av Nagorno-Karabakh. Pasjinjan på sin side skylder på russerne og at de fredsbevarende styrkene feilet i sitt oppdrag. Problemet for Armenia er at ingen er klar til å rykke inn og fylle Russlands plass gjennom troverdige sikkerhetsgarantier. I teorien burde Russlands reduserte rolle kunne gi spillerom for økt vestlig innflytelse i Sør-Kaukasus, men hverken europeere eller amerikanere er klare til å gå tungt inn i denne regionen.  For de fleste europeere og amerikanere er Nagorno-Karabakh-konflikten «a quarrel in a far away country, between people of whom we know nothing», slik den tidligere britiske statsministeren Neville Chamberlain en gang beskrev en annen konflikt.  Med et EU som ønsker å erstatte russisk gass med aserbajdsjansk, og et USA som er skeptisk til å engasjere seg, står Armenia igjen med valget om å lene seg på to internasjonale pariaer, Iran og Russland. Spillet om Nagorno-Karabakh er i ferd med å avsluttes. Taperne er ikke bare befolkningen i Nagorno-Karabakh og et tilsynelatende venneløst Armenia, men Russland i rollen som regional og postsovjetisk hegemon.

Summary: Aserbajdsjan har påført Armenia og armenske separatister i Nagorno-Karabakh et sviende nederlag, noe som også har svekket Russlands posisjon i regionen.

Summary: Situasjonen i Nagorno-Karabakh er også blitt påvirket av Russlands invasjon i Ukraina, ettersom dette har endret Russlands rolle og svekket dets ressurser.

Summary: Fremtiden er usikker for Nagorno-Karabakhs armenske befolkning, og vestlig innflytelse i regionen synes heller ikke sannsynlig, da det er liten vilje til å engasjere seg tungt i denne konflikten.


Uviss fremtid for servalen som lever i skjul: – Fortjener ikke å bøte med livet

En ulovlig importert serval lever i skjul med sin eier i Norge, og dens fremtid er nå usikker. Dyrevernorganisasjonen Noah kjemper for å sende katten til et dyrereservat i Sør-Afrika, mens Miljødirektoratet vurderer avlivning. På et ukjent sted i Norge lever en kvinne i 20-årene i skjul med sitt ulovlig importerte afrikanske kattedyr Niño. Kvinnen har søkt om å få lov til å skaffe seg en serval fire-fem ganger, men alltid fått blankt nei fra norske myndigheter. Politiet vil ha tak i både katten og eieren, etter som kvinnen har importert kattedyret ulovlig til Norge fra Russland til en prislapp på 70.000 kroner. Men fire måneder senere er servalen Niño fortsatt på «fripot» – og skjebnen til det eksotiske kattedyret er i det blå: Vil sende Niño til Sør-Afrika Noah har kjempet for det første alternativet siden i sommer, og har vært i tett dialog med Miljødirektoratet. – Dette er en sak med mange fasetter. Det er åpenbart at hun bryr seg om dyret og har en nær relasjon til Niño. Samtidig er servalen et offer for ulovlig dyrehandel, og lever under omstendigheter som på langt nær er ideelle, sier leder i Noah, Siri Martinsen, til VG. Eieren av servalen, har tidligere uttalt til VG at Niño ikke er farlig og sier at «han er ikke noe vilt dyr og hadde ikke klart seg i naturen.» – Dette kan gi inntrykk av at dyret burde få være hos henne, men samtidig er det viktig å påpeke at ville dyr faktisk er ganske vanskelig å tilfredsstille i fangenskap. Forholdet tilføyer dyret noe, men det trenger større bevegelsesfrihet og andre kår. Hovedregelen er at dette ikke er bra for dyret å være i en sånn situasjon, mener Martinsen. Derfor ønsker de nå å ta regningen for å få sendt Niño til et dyrereservat i Sør-Afrika. Noah er nemlig enig i at det afrikanske kattedyret ikke bør leve i skjul sammen med eieren, men mener i motsetning til Miljødirektoratet at avlivning ikke bør være servalens videre skjebne. – Hensynet til dyrevelferden bør veie tyngst. Det er galt å holde ville dyr i fangenskap i private hjem, selv om de to åpenbart har en god relasjon. Men Niño fortjener ikke å bøte med livet for eierens lovbrudd, og vi sliter med å skjønne hvorfor Miljødirektoratet ikke ønsker å sende ham til et egnet dyrereservat når vi har en unik mulighet til å gjøre nettopp det. Miljødirektoratet ønsker «en verdig fremtid» – Vårt utgangspunkt er at det er ulovlig å holde ville dyr som kjæledyr i Norge, og dette gjelder også store kattedyr som servaler. Vi har et strengt regelverk på hold av ville dyr som kjæledyr her til lands, og det er for dyrets eget beste, sier  seksjonsleder i Miljødirektoratet, Trond Flydal, til VG. Han påpeker at det er strenge internasjonale og nasjonale regler for dette, for å unngå ulovlig handel med ville, utrydningstua og eksotiske dyr. Samtidig understreker Flydal at det er for dyrets beste at den får leve i sitt naturlige habitat. – Om det er for det beste at dyret lever i sitt naturlige habitat, hvorfor har dere avslått Noah sin søknad om å flytte dyret til Sør-Afrika? – Hvis det unntaksvis skal være aktuelt å overlat slike ulovlig importerte dyr til noen andre , så må vi være sikre på at dyret får en verdig fremtid og gode livsbetingelser. Dette er det svært krevende å få til. I enkelte spesielle tilfeller kan det være mulig i en dyrepark eller et annet sted med visse betingelser. Dette har vi ingen kontroll over om servalen sendes til Sør-Afrika eller et annet sted utenfor Norge. Flydal presiserer at Miljødirektoratet ikke har tatt en endelig stilling til Niño skjebne, men bekrefter at de har avslått på å la eieren beholde servalen som kjæledyr og å sende den til dyrereservatet i Sør-Afrika. – Slik vi ser det må eieren ta ansvaret for at dette ulovlig importerte dyret nå står i fare for å bli avlivet. – Hva vil skje videre med servalen, om Miljødirektoratet får det som dere ønsker?  – Status i saken nå, er at vi ikke har kontroll på dyret og ikke kommet til en endelig avgjørelse. Saken etterforskes av politiet som også kan inndra dyret. Men på generelt grunnlag, så er det en avslutning på livet som er mest sannsynlig utfall i slike tilfeller. – Jeg vil ikke forskuttere noe som helst, men i de fleste av slike tilfeller som vi har på vårt bord, er avlivning dessverre dyrets skjebne.

Summary: En kvinne i 20-årene lever i skjul i Norge med et ulovlig importert afrikansk kattedyr.

Summary: Kvinnen har søkt om tillatelse flere ganger, men fått avslag fra norske myndigheter.

Summary: Politiet vil ha tak i både kvinnen og katten som ble importer til en kostnad av 70.000 kr.

Summary: Fremtidige alternativer for Niño kan være å sendes til et dyrereservat i Sør-Afrika, avliving eller fortsette å leve i skjul


Statsforvalteren mener varsler bør få konsekvenser for psykiaterens autorisasjon

Statsforvalteren har behandlet ferdig fem tilsynssaker mot en norsk psykiater. De mener Helsetilsynet må vurdere om varslene skal få konsekvenser for autorisasjonen hans. Statsforvalteren har totalt åtte klagesaker gående mot psykiateren. Nå har de konkludert i fem av dem.  De sender sakene til Helsetilsynet, og ber dem vurdere en administrativ reaksjon. Det betyr at tilsynet må vurdere om psykiateren skal få begrenset eller miste autorisasjonen.  Statsforvalteren ber også tilsynet vurdere om psykiateren bør suspenderes under saksbehandlingen i én av sakene. Det får Aftenposten bekreftet av advokat Mette Yvonne Larsen. Dette er sakene som nå er konkludert: Her har forfatter Hilde Rød-Larsen klaget inn og senere også anmeldt psykiateren for å ha misbrukt sin stilling til å skaffe seg seksuell omgang med henne. Hun var aldri pasient hos psykiateren. Psykiateren sier det dreide seg om et privat forhold mellom to likestilte parter.  Statsforvalteren mener at det kritikkverdige i denne saken ikke er så alvorlig at Helsetilsynet bør vurdere administrativ reaksjon. Men de har likevel sendt saken til tilsynet fordi de mener den bør ses i sammenheng med de øvrige sakene, skriver Statsforvalteren i en pressemelding.  I kjølvannet av Rød-Larsens sak har det kommet inn en rekke andre klager mot psykiateren.  Statsforvalteren har fortsatt tre av disse til behandling. De er ennå ikke avklart.  Opplever seg rettsløs Psykiaterens advokat Hallvard Helle har sagt at han ikke kan uttale seg om taushetsbelagte opplysninger i klagene mot ham.  Det er også uaktuelt for psykiateren å drive saksbehandling i mediene, ifølge Helle. Psykiateren har sagt at han opplever seg rettsløs i møte med påstandene.  – Det tas til etterretning at disse sakene er oversendt fra Statsforvalteren til Helsetilsynet for vurdering av administrativ reaksjon. Det er en vurdering Statsforvalteren selv ikke har kompetanse til å forta, sier Helle.  – Hva tenker psykiateren selv om at det nå bes om en slik vurdering?  – Det betyr at disse fem sakene er ferdigbehandlet fra Statsforvalterens side og at det gjenstår ytterligere tre saker som fremdeles er til behandling hos Statsforvalteren, sier Helle.  Psykiateren har bestridt en rekke av påstandene i tilsvar til Statsforvalteren som Aftenposten tidligere har omtalt.  – En stor lettelse Advokat Mette Yvonne Larsen representerer tre av varslerne som nå har fått saken sin ferdigbehandlet. Hun sier det er en stor lettelse for de tre at det endelig har kommet en foreløpig konklusjon.  – Alle tre opplever at de er blitt trodd på de varslene de har kommet med og at Statsforvalteren har lyttet til de tre sakkyndige som har avgitt vurdering i saken, sier Larsen.  – Jeg tenker at sakene samlet sett fremstår som så alvorlige at jeg håper Helsetilsynet raskt suspenderer ham, slik at han ikke kan behandle pasienter mens dette pågår, sier hun.  Hallvard Helle, psykiaterens advokat, mener det er veldig viktig å understreke at det er Helsetilsynet som er avgjørelsesmyndighet i saken.  – Saken må få en korrekt forvaltningsrettslig behandling uavhengig av hvilken agenda de øvrige partene i saken har, sier han.  Statsforvalterens vurdering er ikke endelig. Helsetilsynet får nå oversendt saken og må konkludere i autorisasjonsspørsmålet. – Når saken kommer fra Statsforvalteren, har de vurdert at det er alvorlig nok til at Helsetilsynet bør vurdere saken for en mulig reaksjon. Vi behandler saken på selvstendig grunnlag, opplyser avdelingsdirektør Anne Myhr i Helsetilsynet. – Det er betryggende å vite at tilsynssakene nå ligger i Helsetilsynets hender, slik at det kan komme en reaksjon mot psykiateren. Altså tilbakekall av autorisasjon, skriver Hilde Rød-Larsen i en uttalelse på Facebook. Politianmeldt Statsforvalteren behandler klager rundt behandlingen av til sammen syv personer. I tillegg har de åpnet et tilsyn som omhandler psykiaterens rekvirering av vanedannende legemidler. I den siste tilsynssaken som er opprettet, har Statsforvalteren satt i gang tilsynssak mot en kollega av psykiateren og en institusjon de to er tilknyttet.  Klagene mot psykiateren gjelder flere forskjellige forhold. Psykiateren anklages blant annet for å ha misbrukt sin stilling for å skaffe seg seksuell omgang, for grenseoverskridende adferd i terapirommet, for utvisking av forholdet mellom pasient og behandler og mangelfull behandling, oppfølging og journalføring. I februar anmeldte Hilde Rød-Larsen og en annen varsler psykiateren. Begge de to kvinnene har tidigere stått frem i VG med sine historier.  Anmeldelsene gjelder seksuallovbrudd, brudd på forsvarlighetskravet i helsepersonelloven samt mulig dokumentfalsk. Disse er under etterforskning. Politiadvokat Kristin Marker Sollie i Oslo politidistrikt sier til VG at psykiateren har status som mistenkt, men at han ennå ikke er avhørt i saken.

Summary: Statsforvalteren har åpnet flere tilsynssaker etter varsler mot en norsk psykiater det siste året.

Summary: Fem av sakene er konkludert, og Statsforvalteren mener Helsetilsynet må vurdere administrativ reaksjon etter helsepersonelloven.

Summary: Helsetilsynet skal nå konkludere i autorisasjonsspørsmålet.


Israel skrøt av å levere nødhjelp til Gaza. Men det var noe som ikke stemte.

Skryteposten er nå slettet etter at BBC-journalist påpekte at bildet er fra et helt annet sted enn Midtøsten.  «Vår krig er med Hamas, ikke folket i Gaza», skrev den offisielle X-kontoen til staten Israel 4. februar. Den har 1,5 millioner følgere.  I en video postet på det sosiale mediet skrøt Israel av at de fasiliterte og fraktet nødhjelp til Gaza. Blant annet rundt 23.000 tonn med telt og utstyr, hevdet de. Bakteppet var at Israel har fått massiv kritikk for at å hindre tilstrekkelig med nødhjelpsleveranser til 2,2 millioner mennesker som er innesperret på Gazastripen. 1 av 4 av Gazas innbyggere lider ifølge FN av katastrofal sult. Nesten 10 prosent av Gazas barn under fem år er rammet av akutt underernæring, I den 30 sekunder lange videoen kunne man blant annet se hvordan det var satt opp telt – klare for å huse fordrevne. Men det var bare ett problem. Ukrainske flyktninger i Moldova Åtte dager senere kunne BBC-journalist Shayan Sardarizadeh, som jobber med verifisering, fortelle at videoen ikke viste israelske telt. Og ikke var det i Gaza heller.  Videoen ble filmet i mars 2022, og er av ukrainske flyktninger i Moldova, kunne han fortelle. Bildene er verifisert av Aftenposten, som også har tilgang til denne videoen gjennom avisens bildetjeneste.  Posten til Sardarizadeh spredte seg raskt. Bare en time senere hadde Israel slettet videoen fra sin konto. Selve videoen er en av de første brukere av istockphoto.com får opp når de søker etter «refugee camp tents». Den koster 400 norske kroner å laste ned og ble lastet opp på medieplattformen 21. mars 2022.  Tar selvkritikk Tirsdag har Israel kommentert Sardarizadehs påstander på X.  De hevder at videoen kun var brukt for å illustrere faktaene, og skriver: «Vi burde ha oppgitt det i videoen». «Fremover vil vi gjøre vårt beste for å sikre åpenhet i det vi publiserer», skriver den offisielle israelske kontoen videre.

Summary: Israel la ut en video der de sa at de sendte hjelp til Gaza.

Summary: En BBC-journalist påpekte at videoen ikke var fra Israel eller Gaza, men av ukrainske flyktninger i Moldova.

Summary: Israel slettet videoen og sa at de vil være mer åpne i framtida.


Och EU är lika korrupt som det brukar vara

BRYSSEL Den nionde december 2022 genomförde polisen gryningsräder på 20 platser runt om i Bryssel. Åtta personer greps anklagade för att ha tagit emot mutor från Qatar och Marocko. Bland dem fanns tunga fackföreningstoppar och flera Europaparlamentariker. Europaparlamentets talman Roberta Metsola var hemma på Malta när hon fick nyheten. – Korruptionsskandalen var fruktansvärd att vakna upp till. Jag behövde fatta ett par riktigt tuffa beslut, bland annat om upphävande av politisk immunitet för de anklagade, säger Metsola. Vice talman gripen Hon sitter med benen i kors på en hög stol i Europaparlamentets flådigaste mötesrum, med välvt tak och en vägg i glas med utsikt över Bryssel. Klockan är strax efter nio på morgonen och det skarpa solljuset blottar hänsynslöst hur svårtvättad en fönstervägg på våning tolv kan vara. Den mest högprofilerade av de gripna var en av Metsolas vice talmän, Eva Kaili. Polisen plockade hennes far mitt i ett flyktförsök. Han hade med sig en rullväska innehållande hundratusentals euro i kontanter. – Hela bilden av EU och Europarlamentets trovärdighet… Allt hängde på hur krisen hanterades, säger Metsola. ”Hade inget val” Kailis politiska immunitet upphävdes av Europaparlamentet. Det samma gällde den andra parlamentarikern som greps, belgiska Marc Tarabella. Roberta Metsola blev den som hanterade krisen. Hon beslutade sig snabbt för att gå ut hårt mot kollegorna. – Det handlade inte om mod. Jag hade inget val, säger hon. I februari presenterade Roberta Metsola 14 punkter med förslag för att öka transparensen i parlamentet. Längre karantän för avgående Europaparlamentariker, tvång för gäster att uppge vem de träffar i parlamentet och krav på politikerna att uppge andra inkomster var ett par av dem. Vattnades ur Men ett knappt år efter att korruptionsskandalen briserade är resultaten inte vidare imponerande. En del av transparensförslagen har röstats igenom, men många av dem blev rejält urvattnade. Europaparlamentet tillsatte aldrig en egen utredning av vad som hänt. Politikerna behöver fortfarande inte redovisa övriga inkomstkällor. Och även korruptionsdömda parlamentariker har rätt till en saftig pension. Gripandena den där decembermorgonen var dramatiska, men trots det verkar de ha glömts bort snabbt i Europaparlamentet. Minnet är kort. Till och med Eva Kaili och Marc Tarabella röstade för de nya reglerna. I EU-valet nästa år får vi se om väljarna tycker att det duger. Har du börjat tänka på EU-valet än? Vad har du för bild av parlamentet? Livechatten med Susanna Kierkegaard öppnar 09.00, men du kan skicka in inlägg redan nu.

Summary: Belgiska polisen grep åtta personer, inklusive fackföreningsledare och Europaparlamentariker, under räder i Bryssel den 9 december 2022. De anklagades för att ha tagit emot mutor från Qatar och Marocko.

Summary: Europaparlamentets talman Roberta Metsola beslutade att upphäva politisk immunitet för de gripna.

Summary: Aftonbladets ledarsida har träffat Metsola i Bryssel. Hon säger att arbetet emot korruptionen gått framåt. Samtidigt blev många av hennes förslag urvattnade. Detta påverkar EU-parlamentets trovärdighet inför valet nästa år.


Jon Dahl Tomasson tar över ett landslag som har missat två raka mästerskap och sjunkit till plats 26 på världsrankningen. Men som samtidigt har flera spännande framtidsspelare – och siktar på att kvala in till VM 2026. Det här väntar den nye förbundskaptenen. ✓ Utgångsläget Två missade mästerskap och ett fall ner i C-divisionen i Nations League. Det är ett sargat svenskt landslag som Janne Andersson lämnade ifrån sig. ✓ Första samlingen Jon Dahl Tomasson ställs på prov direkt. Cristiano Ronaldos Portugal i Guimarães väntar den 21 mars. Några dagar senare, 25 mars, får dansken för första gången möta sin nya hemmapublik i landskampen mot Albanien på Friends arena. ✓ Nations League i höst Sverige har halkat ned i C-divisionen. Där väntar sex matcher mot Azerbajdzjan, Slovakien och Estland i höst. Premiären spelas borta mot Azerbajdzjan den 5 september. ✓ Första mästerskapet Sverige misslyckades i kvalet till sommarens EM. Därför blir VM 2026 i Kanada, Mexiko och USA det första mästerskapet som Jon Dahl Tomasson kan leda Sverige till. VM-turneringen är utökad till 48 lag mot tidigare 32. Kvalet inleds på våren 2025. ✓ Målvaktsfrågan Robin Olsen satsar fortsatt helhjärtat på landslaget så länge han blir kallad. Men Olsen, 34, blir inte yngre. Jacob Widell Zetterström, Leopold Wahlstedt, Viktor Johansson och Oliver Dovin har alla potential att på sikt konkurrera om målvaktsposten. Men då måste de in i värmen. ✓ Sökes: partner till Lindelöf Tillgängliga mittbackar eller ytterbackar blir inte vassare för att det görs ett förbundskaptensbyte. Att spela in ett ordinarie förstaval som mittback bredvid Victor Nilsson Lindelöf är av största vikt, liksom att hitta rätt spelare på kanterna. Emil Krafth är tillbaka, Emil Holm och Isak Hien tar steg i Atalanta, men vänsterbackspositionen är ett frågetecken. ✓ Landslagets framtidshopp Hugo Larsson, Jesper Karlsson, Lucas Bergvall, Roony Bardghji och Viktor Gyökeres är bara några namn på spelare som antas slå sig in och bilda en framtida stomme i landslaget. Med fler offensiva alternativ än på många år gäller det för Tomasson att hitta rätt formation som får ut det bästa av de bästa spelarna. ✓ Kraven Tomasson har fått Sveriges tyngsta – men också mest utsatta – tränarjobb. Pressen är hård och förväntningarna höga. Två raka missade mästerskap – VM 2021 och sommarens EM – har tärt på förbundets ekonomi. Herrlandslaget drar vid sportsliga framgångar in stora summor som förbundet bland annat kan plöja ned i övriga verksamheter. Att kräva att Sverige når VM-slutspelet i Nordamerika 2026 är att ta i, men att landslaget omedelbart ska studsa tillbaka till B-divisionen i Nations League ses som en självklarhet.

Summary: Jon Dahl Tomasson tar över det svenska landslaget som missat två mästerskap och fallit till plats 26 på världsrankningen.

Summary: Första provet för Tomasson blir Cristiano Ronaldos Portugal den 21 mars.

Summary: VM 2026 blir det första mästerskapet Tomasson kan leda Sverige till, men dessförinnan väntar matcher i C-divisionen i Nations League mot Azerbajdzjan, Slovakien och Estland.

Summary: I ljuset av detta, uppgår Tomassons utmaning till att hitta rätt spelarformation och stärka lagets position. Pressen och förväntningarna på hans prestation är höga.


Mener Justisdepartementet burde grepet inn: – Leieavtalen inkluderte et lån

Jusprofessor Mads Andenæs anklager Justisdepartementet for å tilbakeholde informasjon. Han mener de burde ha grepet inn allerede da de fikk se utkastet til leieavtalen i mai i fjor.  Fredag ba NSM-direktør Sofie Nystrøm om å få gå av på dagen. Årsaken: NSM hadde tatt opp et ulovlig låneavtale på 200 millioner kroner med det private selskapet Norwegian Property. Justis- og beredskapsdepartementet sier at dette lånet er ulovlig og et brudd på Grunnloven. Bare Stortinget kan ta bestemme hvor mye penger en statlig virksomhet skal bruke.  Nå er det strid mellom Nystrøm og justisminister Emilie Enger Mehl (Sp): – Burde tatt grep Jusprofessor Mads Andenæs mener at Justis- og beredskapsdepartementet burde ha tatt grep allerede da de mottok utkast til leieavtale fra Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) 25. mai 2022. – Ja, de burde ha forstått at utkastet til leieavtale inkluderte et lån som de ubetinget måtte undersøke videre. Det er ingen mulighet for at departementet skulle kunne slå seg til ro etter å ha mottatt dette utkastet, sier Andenæs til VG. – Jeg var himmelfallen da jeg fikk høre om dette lånet – det var ikke til å tro. Så vidt jeg vet er det den eneste gangen i norgeshistorien at man har forsøkt å forplikte staten til en slik låneavtale. Og nå vet vi at på toppen av dette var indikasjonene så tydelige allerede i utkastet som departementet hadde mottatt, sier han. Andenæs har også fremmet sin kritikk overfor Dagbladet. Mehl var ikke tilgjengelig for kommentar søndag kveld. Departementet sier at det ikke var «snakk om et lån, men en leieavtale med innebygget finansiering av bygningsmessige tilpasninger».  De sier at dette ikke er uvanlig praksis og har varslet at de vil gå gjennom egne rutiner.  Mandag skriver NRK at Fremskrittspartiet vil ha justisminister Emilie Enger Mehl inn på teppet, for å få svar på om hun har kjent til låneavtalen. Utkast til leieavtale Professor Andenæs mener at det er følgende avsnitt fra utkastet som gjør at departementet burde ha forstått at avtalen inkluderte et lån: «Utleier skal finansiere Leietakers spesialtilpasninger/sikkerhet oppad begrenset til NOK 48 000 000 eksl. mva. Disse investeringene skal være en åpen bok-løsning mellom partene, og avkastningskravet er fastsatt til å være 5%, tilbakebetalt over Leieperioden som en annuitet i henhold til punkt 7.1», står det skrevet i dokumentet som ble frigitt lørdag kveld. «Det skrives en egen Tilleggsavtale som regulerer den endelige finansieringen, Vedlegg 8». Senere i dokumentet beskrives vedlegg 8 som «Tilleggsavtale 1 vedrørende Leietakers egen investering av særtilpasninger». Anklager departementet Deler av dokumentet er sladdet, i tillegg til at vedlegg 8 ikke er frigitt. – Justis- og beredskapsdepartementet holder igjen informasjon i denne saken. Det er kritikkverdig at de ikke bidrar mer til sakens opplysning, sier Andenæs og fortsetter: – For det første er betydelige deler av utkastet til leieavtale sladdet, og for det andre frigis ikke leieavtalens vedlegg 8. Ifølge utkastet til leieavtale er det i dette vedlegget at avtalebestemmelsene om lånet er fastlagt. Departementet viser søndag kveld til tidligere uttalelser fra Mehl, som har varslet at en ekstern gjennomgang av alt knyttet til de ulovlige lånene hos NSM. Departementet viser til at det var betydelige endringer fra utkastet til den endelige leieavtalen med en eksplisitt låneavtale. De sier at lånet skal avvikles så fort som mulig etter en dialog med långiver.  – Sier svært lite Justis- og beredskapsdepartementet har opplyst at de ønsker å avslutte den ulovlige låneavtalen. Derfor har de lagt frem en tilleggsproposisjon for Stortinget hvor det foreslås å øke bevilgningen til NSM med 200 millioner kroner. Andenæs mener imidlertid at proposisjonen ikke gir tilstrekkelig informasjon. – Departementet har lagt frem en høypolert proposisjon som sier svært lite, og den gir ikke det nødvendige grunnlaget for å treffe et bevilgningsvedtak i Stortinget.

Summary: Fredag ba direktør Sofie Nystrøm for Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) om å få gå av på dagen fordi NSM har inngått en ulovlig låneavtale på 200 millioner kroner.

Summary: NSM oversendte utkast til leieavtale til Justis- og beredskapsdepartementet 25. mai 2022. Allerede da burde departementet ha forstått at avtalen inkluderte et lån som de måtte undersøke videre, mener jusprofessor Mads Andenæs.

Summary: Videre anklager Andenæs departementet for å holde igjen informasjon på en kritikkverdig måte.

Summary: Fredag la departementet frem en tilleggsproposisjon for Stortinget, hvor det foreslås å øke bevilgningen til NSM med 200 millioner kroner for å kunne innfri det lånet.

Summary: Andenæs mener at tilleggsproposisjonen ikke gir det nødvendige grunnlaget for å treffe et bevilgningsvedtak i Stortinget.


Grammy forklarer hvorfor prisen til Aqua ble trukket tilbake

Ble utropt som prisvinnere. Så ble en annen vinner kåret i stedet. Nå gir organisasjonen bak musikkprisen sin forklaring på hvordan dette gikk til. Den dansk-norske hitmaskinen Aqua, med norske Lene Nystrøm i spissen, var nominert i to kategorier ved den prestisjetunge amerikanske Grammy-prisutdelingen snart to uker tilbake. Dette for deres medvirkning i 2023-slageren «Barbie World» med rapperne Nicki Minaj og Ice Spice. Låten er basert på Aquas globale 1997-hit «Barbie Girl», og figurerer i en av de største kinosuksessene i nyere tid, «Barbie»-filmen. Prisen for beste låt i et visuelt medium, hvor «Barbie World» var nominert, gikk til Billie Eilish.  Men deretter meldte The Recording Academy, som står bak Grammy, på sin X/Twitter-konto at Nicki Minaj, Ice Spice og Aqua var vinnere i kategorien for beste raplåt med «Barbie World». Kontoen har 3,7 millioner følgere. Innen det var gått omtrent ti minutter ble imidlertid meldingen slettet – og rapperen Killer Mike utropt til ny vinner av kategorien. Hverken artistene eller The Recording Academy har så langt kommentert hendelsen. Men nå tar Grammy-organisasjonen bladet fra munnen. En talsperson for The Recording Academy skriver i en e-post til VG at personalet ved prisutdelingen ikke får vite hvem vinnerne er på forhånd, og at deres sosiale medier-team lager grafikk for hver potensielle vinner i hver kategori, slik at de kan poste i realtid etter hvert som vinnerne annonseres. Videre melder akademiet at dette var et uheldig tilfelle hvor feil grafikk ble delt – og deretter raskt fjernet da feilen ble oppdaget. VG har bedt Aquas manager Anders Nørgaard om kommentar til The Recording Academys forklaring. Han har i skrivende stund ikke besvart VGs henvendelser. – Det er så klart en uheldig tabbe av Grammy, uttalte han til VG kort tid etter hendelsen. Bandet lever likevel tilsynelatende sitt beste liv med ny vind i seilet etter fjorårets «Barbie»-suksess. Før jul gjennomførte de en 20 konserter lang USA-turné, for første gang som hovednavn der borte. Her hjemme flyttet de nylig en planlagt konsert ved Sentrum Scene til Oslo Spektrum 2. november, og femdoblet med det publikumskapasiteten. At Aqua ble nappet ut av det gode, Grammy-vinnende selskap ble primært omtalt i skandinavisk presse.  En rekke store amerikanske underholdningsnettsteder omtalte likevel saken, med fokus på Nicki Minaj og Ice Spice – særlig Minaj, siden hun har hatt 12 Grammy-nominasjoner, men aldri har vunnet. Sosiale medier gikk raskt varme med emneknaggen «#scammys», hvor mange mente at det angivelig betente forholdet mellom Minaj og Grammy lå til grunn for prisforvirringen. Minaj har ikke vist seg på Grammy-utdelingen siden 2015.

Summary: Hiten «Barbie World» med rapperne Nicki Minaj og Ice Spice er basert på Aquas hit «Barbie Girl».

Summary: Aqua, med den norske vokalisten Lene Nystrøm, ble først utropt som vinnere av en Grammy-pris sammen med rapperne.

Summary: Kort tid etter ble en annen vinner, Killer Mike, utropt i stedet. Kategorien var beste raplåt.

Summary: Organisasjonen bak Grammy gir nå sin forklaring på misforståelsen, og oppgir at feil grafikk ble delt.

Summary: De sier at personale ikke får vite vinnerne på forhånd, og derfor må gjøre klar vinnerposter på alle nominerte.


David Hellenius om planerna på ”Ett sista race 2” – efter succén

Det är snart 20 år sedan humorprogrammet ”Hey baberiba” hade premiär och kungafamiljen fick sina fiskar varma av bland andra David Hellenius. Programledaren, som fyllde 50 år häromveckan, gästades sedan av prins Carl Philip i ”Hellenius hörna”. – Jag bad om ursäkt där på riktigt och det kändes bra. Han har många strängar på sin lyra och kan titulera sig komiker, programledare och skådespelare. David Hellenius inledde sin karriär med Tilde de Paula Eby när de ledde direktsända ”Fredagspuls”. Listan på vad han har underhållit svenska folket med sedan dess kan göras lång. Men nu har jobbet fått stå tillbaka till förmån för 50-årsdagen som ägde rum häromveckan. Firade födelsedagen i Spanien: ”Inga krämpor” Aftonbladet fick en pratstund med jubilaren på själva bemärkelsedagen som firades i Spanien med familjen, och han förklarar att siffran 50 inte bekommer honom särskilt mycket. – Hittills har det bara gått några timmar. Men det kanske är första gången som jag tänker på hur fort tiden går. Det kanske är ett tråkigt svar, men det som är positivt är ju att man får vara frisk och att alla runtomkring mig också är det. – Men jag går fortfarande bra och har inga krämpor. När jag gick upp i morse visste jag inte om jag skulle halta. Men dagen är inte slut än. Haha!   Årets manliga programledare på Kristallen hela nio gånger Något som också gör att David Hellenius reflekterar över att tiden rusar iväg är det faktum att det gått 27 år sedan ovan nämnda ”Fredagspuls”. – Då hade jag precis börjat och fick göra något som inte var ett barnprogram. Det var en stor grej. Jag minns det som kul, men också som nervöst. Det var det första stora som jag gjorde, och man skulle bli bedömd. Det blev ett startskott som heter duga för David Hellenius som har blivit framröstad till Årets manliga programledare på Kristallen hela nio gånger. På frågan vad som är usp:en med David Hellenius skrattar han generat. – Fan vad svårt. Men jag hoppas att det syns hur kul jag har haft och att det kanske har smittat av sig. Jag har också försökt hitta en egen stil som absolut kanske inte uppskattas av alla. Men jag har också försökt lägga ner mycket jobb på att vända och vrida på saker. Ibland har det gått bra, men det är ju också saker som inte har funkat. Men det är de sämre grejerna som man lär sig något av, när man står i träsket – Jag har gjort vissa format som bara har blivit en säsong, som ”Kändisdjungeln ”. Men det är de sämre grejerna som man lär sig något av, när man står i träsket och inte får något gratis utan måste trolla med knäna. Men något som också har kommit med åldern är att man är mer säker och får distans till saker. När jag var yngre ältade jag mer. Bland succéerna kan exempelvis nämnas humorprogrammet ”Hey Baberiba” där han tillsammans med Peter Magnusson och Christine Meltzer bland annat gjorde parodier på kungafamiljen. Gjorde avbön till prins Carl Philip: ”Han var så härlig” De var dock måttligt roade av sketcherna och minnesgoda läsare kanske minns att prins Carl Philip sedan gästade ”Hellenius hörna” där David Hellenius gjorde avbön. – Jag bad om ursäkt där på riktigt och det kändes bra. Det var så otroligt stort av honom att komma dit, och jag är så imponerad av det. Jag hade ju verkligen gjort parodi på honom. Men han var så härlig och jag tyckte han tog det väldigt bra. Du sa efteråt att du aldrig skämts så mycket i hela ditt liv? – Så var det säkert. Vissa kan ju ta illa vid sig. När vi slutade göra ”Hey Baberiba” kände jag att det var lagom. Det hade varit svårt för mig att göra det nu, det hade inte känts bra i magen. Gör ”Ett sista race 2” – efter succén David Hellenius varvar som bekant programledarjobbet med skådespeleri och sågs senast i Edward af Silléns film ”Ett sista race”. – Tanken är faktiskt att vi ska göra en till film, ”Ett sista race 2”. Den första har ju gått så bra och var etta på biotoppen. Privat lever David Hellenius med Renée Nyberg och han medger att det blir mycket jobbprat hemma. – Vi jobbar ihop rätt mycket och hjälper varandra med programmen. Dessutom har vi också ett produktionsbolag och är med på varandras möten. Men det är bara roligt att jobba tillsammans och det är klart att jobbsnacket och det vanliga snacket flyter ihop, säger David Hellenius som avslutningsvis siar om framtiden: – Jag håller gärna på så här ett tag till. Men man blir äldre och det kommer absolut komma en dag då man äntligen är klar själv eller att någon annan tycker att man är det.

Summary: TV4-programledaren David Hellenius firade nyligen sin 50-årsdag i Spanien och reflekterar över sin karriär.

Summary: Han har fått pris som Årets manliga programledare på Kristallen nio gånger, men minns också misslyckanden som ”Kändisdjungeln”.

Summary: Hellenius avslöjar även att det planeras att göra en uppföljare till filmen ”Ett sista race”.


Räddningsteamet tog ayahuasca för att hitta barnen

39 dagar hade gått sedan de fyra barnen försvann efter en flygkrasch i Amazonas djungel. Räddningsteamet blev allt mer desperat. Då bestämde de sig för att dricka ayahuasca. De fyra syskonen Lesly, 13, Soleiny, 9, Tien Noriel, 4 och Cristian, 11 månader, försvann när planet de färdades i fick fel på motorn och störtade i colombianska delen av Amazonas regnskog den 1 maj. Först 16 dagar senare hittade räddningsstyrkorna flygplansvraket – och de tre personerna som var barnens sällskap på planet, mamman Magdalena Mucutuy, piloten och en ledare från familjens by. Samtliga vuxna hade dött. Men några barnkroppar fanns inte. Slutsatsen drogs att de var vid liv. ”Operation hopp” Nu berättar Manuel Ranoque, pappa till de två yngsta, Tien Noriel och Cristian, om det 40 dagar långa sökandet i Amazonas. 160 militärer och över 70 frivilliga från ursprungsbefolkningen sökte i ett område som minst sagt kan beskrivas som svårtillgängligt. Sikten i den täta vegetationen är dålig och regnet faller minst 16 timmar om dagen i djungeln, vilket gjorde det svårt att finna spår eller höra om barnen var i närheten.  Trots det döptes sökinsatsen till ”Operation hopp”. För hopp fanns. En bit från vraket upptäcktes de första spåren efter barnen. Först en lila sax och hårsnoddar, tre kilometer från vrakplatsen.  På väg att ge upp Sökhundarna kunde därifrån sniffa till sig grenar som barnen tros ha använt för att ta skydd från regnet, och en rosa nappflaska som man förmodar att de äldre barnen hade använt för att mata den yngsta. På andra platser hittades också använda blöjor och halvätna frukter. Områden där räddningsstyrkorna sökt av markerades med band och visselpipor, så att barnen kunde blåsa i dem och tillkalla hjälp om de skulle komma tillbaka. Dessutom talade barnens mormor in ett meddelande på barnens ursprungsspråk som spelades upp ur en högtalare från en helikopter som flög över området. Men ju längre tiden gick, desto mer slitna blev de vuxna i räddningsteamet.  Terrängen var oländig, myror och myggor kröp omkring överallt, och flera ur räddningsstyrkan blev sjuka i influensaliknande symtom. Manuel Ranoque beskriver att man på den 39:e dagen var på väg att ge upp. ”Vår sista utväg” Det var då gruppen bestämde sig för att använda sig av en av de mest heliga ritualerna som ursprungsbefolkningen i Amazonas har – ayahuasca. Brygden, som i Colombia går under namnet yagé, kan bäst beskrivas som en hallucinogen cocktail som används som botemedel för alla möjliga besvär i bland annat Colombia, Peru, Ecuador och Brasilien. 56-årige Henry Guerrero, en av de frivilliga som sökte efter barnen, berättar för AP: – Jag sa: ”Det finns inget mer att göra här. Vi hittar dem inte med våra bara ögon. Vår sista utväg är att ta yagé”.  Hans moster tillredde brygden som levererades ut till djungeln.  Guerrero beskriver det hela som en mycket speciell – och spirituell – procedur.  Sökte igen Det blev pappan Manuel Ranoque som fick dricka brygden, men så snart den hallucinogena effekten försvunnit konstaterade Ranoque att inget hänt, uppger Guerrero. Barnen var fortfarande försvunna. Natten gick.  På den 40:e dagen valde en äldre ledare i församlingen, José Rubio, att dricka upp det sista av yagén. Efter en stunds hallucinerande och kräkningar (en vanlig biverkning) ska han ha sagt till Guerrero: – I dag hittar vi barnen.  Gruppen tog sig återigen till platsen där de använda blöjorna hade hittats. De delade på sig, fast beslutna om att hitta barnen. ”Djungeln räddade dem” Men när dagen närmade sig sitt slut återvände de till baslägret – utan resultat. Så kom plötsligt en signal via komradion hos en av soldaterna.  Fyra barn hade hittats fem kilometer från vrakplatsen.  – Djungeln räddade dem, sa Colombias president Gustavo Petro efter insatsen.  Pappan Manuel Ranoque säger till AP att han håller med presidenten men vill lägga till: – Men ursprungsbefolkningens kultur och ritualer räddade dem också.  Medtagna De fyra barnen befinner sig fortfarande på sjukhus i Colombias huvudstad Bogotá, där de vårdas för bland annat undernäring. Även om de vuxit upp i djungeln, som del av den colombianska ursprungsbefolkningen, och tidigt lärde sig att jaga, fiska och samla mat, uppges de vara mycket medtagna efter de 40 dagarna.  Det råder just nu en tvist mellan Ranoque och andra släktingar till barnen om vem som ska ta hand om dem framöver, enligt nyhetsbyrån.

Summary: Fyra barn överlevde en flygkrasch i den colombianska delen av Amazonas regnskog och försvann i djungeln i 39 dagar.

Summary: Efter intensiva sökningar med 160 militärer och över 70 frivilliga, drack räddningsteamet hallucinogena ayahuasca i hopp om att hitta barnen.

Summary: Barnen återfanns levande och vårdas nu för undernäring på sjukhus i Colombias huvudstad Bogotá.


– Kan ikke sette likhetstegn mellom å bygge flere hytter i Hallingdal og naturkrisen, hevder finansministeren.  – Nesten ingenting av norsk natur er berørt av hyttefelt. Det er ingen grunn til å skamme seg over å dra på hytta, sier Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum. Finansministeren er er lut lei kritikk av norsk hytteutbygging.  Nylig foreslo blant annet budsjettpartner SV et nasjonalt forbud mot nye hyttefelt for å redde naturen.  Vedum viser til at 1,8 prosent av Norge er brukt til bebyggelse. Av dette igjen er 8 prosent fritidsboliger, ifølge Statistisk Sentralbyrås (SSB) tall for 2023. – Hele ideen om at Norge blir nedbygd bit for bit er en veldig skjev fortelling. Det finnes dårlig hytteutbygging, det gjør det. Det finnes feil prosjekt. Men i stort er det et gode og lokalpolitikerne er kloke. Jeg mener det er bra at det bygges flere hytter, sier Vedum mens han står i et lite skogholt langs veien mellom Elverum og Hamar.  Landbruksminister Geir Pollestad (Sp) gikk i februar ut i VG for å si at han ville bygge ned enda mer norsk natur.  Da fikk Pollestad kjeft av klima- og miljøminister Andreas Bjelland Eriksen (Ap).  – Har du ringt Andreas for å si at du vil bygge flere hytter? – Nei, det trenger jeg ikke å gjøre. Jeg er sikker på at Andreas liker hyttelivet, sier Vedum.  FNs naturpanel slår i sin første hovedrapport fast at nedbygging av areal er den største årsaken til tap av naturmangfold. I 2023 ble det fullført 4663 nye fritidsboliger. Det økte det totale antallet fritidsboliger til 448.805 i Norge, ifølge SSB.  Vedum ser ikke sammenhengen: – Jeg er uenig i at det er en sammenheng mellom utviklingen av norske bygder og naturkrisen. Selv om det kan være globale utfordringer på å ta vare på biologisk mangfold, så kan man ikke sette likhetstegn mellom å bygge flere hytter i Hallingdal og naturkrisen internasjonalt, sier Vedum. Vedum klemmer gjerne trær på tur med VG i Elverum. Han skryter av hytteutbyggingens ringvirkninger for både lokalbutikken og snekkeren.  – Noen av de viktigste ressursene til norske bygder er areal, sier Vedum.  Regjeringens nye forslag til statlige hytteretningslinjer legger opp til mer fortetting i store hyttefelt, samtidig som kommunene i mindre befolkede områder skal få mer handlefrihet.  – Hvis du kjører fra Elverum til Trysil så vil du se at det er skog, skog, skog. At du har noen hyttefelt i skogen, skaper levende lokalsamfunn, sier han. – Utbygging fører også til store naturinngrep. Bør vi ikke ta vare på mer av naturen?  – Suksessen i Norge har vært en langsiktig forvaltning. Fjordene som er på Unescos verdensarvliste i Møre og Romsdal og gamle Sogn og Fjordane har havnet der på grunn av samspillet mellom mennesket og naturen. Det er det som er så unikt, sier Vedum. – Det å sette likhetstegn mellom menneskelig aktivitet og forringelse er forenklet. Det er ikke alle hyttefelt som er like pene. Men noen av de styggeste er også de som er bygd mest konsentrert, legger han til. – Kommer noen av hyttefeltene på verdensarvlisten til slutt? – Nei, jeg tror ikke det. Men de kommer på hyggelista til mange, sier han. Vedum sier at hytteutbygging må ta hensyn til rødlistede dyrearter. Han mener at dagens utbygging i hyttefelt ofte er mer skånsom enn bygging av hytter spredt ute i naturen.  – Hva er din beskjed til litt ivrige statsforvaltere som vil stoppe hyttebygging?  – Den sunne fornuft er god. Vi mener at vi skal høre mye på det lokale vettet. Men går en utbygging direkte utover en truet art, så må de selvsagt bygge hytta et annet sted, sier Vedum.  – USAs republikanske visepresidentkandidat Sarah Palin sa i sin tid «drill baby, drill» om oljeutbygging. Er du «bygg baby, bygg»?  – Nei, jeg mener det skal gjøres forsvarlig og ordentlig. Det er den norske tradisjonen.

Summary: Finansminister Trygve Slagsvold Vedum vil bygge flere hytter på bygda og avviser sammenheng mellom hyttebygging og naturkrise.

Summary: I 2023 ble det fullført 4 663 nye fritidsboliger i Norge.

Summary: Vedum fremhever betydningen av hyttebygging for lokale økonomiske ringvirkninger og mener utbygging i all hovedsak skjer forsvarlig og ordentlig.

Summary: Regjeringens nye hytteretningslinjer foreslår mer fortetting i store hyttefelt og økt handlefrihet for kommuner i mindre befolkede områder.


I skogarna runt Fagersta pågår just nu ett stort arbete med att kartlägga svinpesten.  Nu reser experter som tidigare lyckats bekämpa pesten till Sverige för att hjälpa till i arbetet. – Eftersom ni upplever spridningen på en specifik plats, befinner ni er i samma situation som Belgien, säger Alain Licoppe, som tidigare utrotat pesten i Belgien. När den afrikanska svinpesten upptäcktes i Fagersta i Västmanland var det långt ifrån första gången som den konstaterats i Europa.  2014 upptäcktes det första fallet i Europa och sedan dess har pesten spridits mellan flera länder. Enligt Jordbruksverket finns idag pesten i bland annat Tyskland, Italien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Bulgarien, Ungern och Ryssland.  Samtidigt finns det länder som har lyckats besegra den. I veckan reser experter från flera länder till Sverige för att hjälpa till i arbetet.  – Nu får vi tre kollegor från olika länder som kan dela med sig av sina erfarenheter och hur de har hanterat liknande problem, det är jättebra. Det är många som har räckt ut en hand till oss, säger Karl Ståhl, statsepizootolog på SVA.  Tar hjälp från Belgien I september 2018 upptäcktes den afrikanska svinpesten i Belgien. Efter två års intensivt arbete förklarades landet fritt från sjukdomen i november 2022.  Alain Licoppe vid den belgiska miljö- och jordbruksmyndigheten var med och bekämpade den i Belgien. Nu reser han till Sverige för att hjälpa till. Han menar att Sverige står inför en liknande situation som Belgien gjorde.  – Eftersom ni upplever spridningen på en specifik plats, befinner ni er i samma situation som Belgien, säger Alain Licoppe.  Han menar att det är mycket annorlunda från till exempel i Tyskland, där spridningen har kommit vid gränserna istället.  – Det är svårare att hantera, men vi får se i fältet hur det går, säger Alain Licoppe.  Så besegrade de pesten Tillsammans med kollegor från den belgiska miljö- och jordbruksmyndigheten och universitetet i Liège skrev Alain Licoppe en forskningsartikel där de presenterar hur Belgien lyckades slå tillbaka pesten.   Så fort pesten konstaterades infördes ett par åtgärder för att begränsa smittan: Precis som i Västmanland infördes snabbt en restriktionszon. All turism, skogsbruk och jakt förbjöds i området.  Bland annat tjänstemän, militärer och jägare inledde ett sökarbete i området. Upphittade vildsvinskadaver registrerades med hjälp av ett GPS-system. I grupper om sex till åtta personer, ledda av en lokal skogstjänsteman sökte de av området. Likande sökande och registrering av kadaver genomförs nu i Sverige.  För att begränsa hur vildsvinen rörde sig sattes 1,2 meter höga staket upp i området. Även fysiska naturliga barriärer räknades in, så som städer och byar som begränsade hur vildsvinen rörde sig. Totalt sattes över 27 mil stängsel upp som kopplades ihop med redan existerande stängsel. Genom att avliva vildsvin försökte man skapa vad man kallade för en ”vit-zon” runt den infekterade zonen,  Efterhand avlivades även vildsvin inom den vita-zonen efter att spridningen minskade i zonen.  ”Kommer behöva söka igenom alla delarna” I helgen påbörjades mer omfattande sökinsatser i de yttre delarna av det smittade området i Fagersta. Under tisdagen hade 34 vildsvin konstaterats smittade. Samtidigt fortsätter sökandet i den inre delen. – Man är aldrig klar, man kommer behöva söka igenom alla delarna många gånger, säger Karl Ståhl, statsepizootolog på SVA. De fall som har konstaterats har hittats i ett mindre område runt Fagersta.  – Hittills har det bara varit inom ett begränsat område, så det är fantastiskt. Då har vi fina förutsättningar för att klara det på ett bra sätt, säger Karl Ståhl.

Summary: Stort arbete pågår för att kartlägga spridningen av svinpesten i Fagersta.

Summary: Experter från flera länder, inklusive de som lyckades utrota pesten i Belgien, är på väg för att hjälpa till.

Summary: Karl Ståhl från SVA uppskattar hjälpen och tror att Sverige har en god chans att hantera utmaningen på ett effektivt sätt.


Etterretningssjefens kone skal være forgiftet: – Kan eskalere krigen, sier ekspert

På fronten dør soldatene. Men den skjulte krigen kan nå ha krevd et nytt offer.  Kyrylo Budanov hadde en klar beskjed til sin kone Marianna: I natt, klokken 05.00, begynner krigen. Da dro ekteparet til mannens kontor, og siden har de blitt der. Det er nesten to år siden sjefen for ukrainsk etterretning flyttet inn på kontoret – og ble vitne til at  hjemlandet Ukraina ble angrepet av Russland.  Siden den gang hevder han å være utsatt for minst 10 attentatforsøk. Nå er han nok en gang angrepet. Men det er ikke han som er offeret. Det er kona.  – Etterforskes som drapsforsøk Marianna Budanova, som også er rådgiver til ordføreren i Kyiv, er en godt kjent person i Ukraina. Hun er utdannet psykolog og har en lang historikk med frivillig arbeid bak seg. I et intervju med Elle beskrives hun som en av de sterke kvinnene som støtter sin sterke mann. Der snakker hun blant annet om hvordan det er å være et mål for angrep, fordi hun er gift med en mektig mann:  – Det er i de øyeblikkene de forsøker å drepe deg, kidnappe deg, sprenge bilen din eller bryte seg inn i leiligheten, at du begynner å tenke på noe større enn deg selv, sa hun den gang.  Nå er hun altså innlagt på sykehus og får behandling for forgiftning. Det melder ukrainske medier tirsdag. Hun skal være forgiftet med tungmetallene kvikksølv og arsenikk. Ukrainske medier spekulerer i om hun kan ha fått det i seg via mat.  – Målet var kona. Det er rett og slett umulig å komme nær nok sjefen, sier Andrij Jusov, talsperson for den ukrainske etterretningssjefen, til AFP.  Han sier at deres hovedhypotese er at russerne står bak, og at saken etterforskes som drapsforsøk.  Ingen suksess – så langt Tom Røseth er hovedlærer i etterretning ved Forsvarets høgskole og følger krigen i Ukraina nøye. Han sier at mye fremdeles er usikkert i saken rundt Budanova, men at russisk etterretning har en historie med forgiftning.  – Men dette med attentatforsøk har ikke vært en stor suksess så langt, i hvert fall ikke på ukrainsk jord, sier han, og viser til at det skal ha vært mange forsøk på president Volodymyr Zelenskyj – uten at det lykkes.  Særlig i krigens første fase, da det hersket kaos i Kyiv, fryktet man for presidentens liv. Nå er situasjonen en annen. Det er enorme sikkerhetstiltak både i Ukraina og Russland. Det mest kjente eksempelet på det man tror kan være et attentatforsøk, er bilbomben som tok livet av den russiske høyrnasjonalisten Darja Dugina i august i fjor.  – Budanov er en av mest sentrale skikkelsene i denne krigen, men han er vanskelig å nå. Men ved å gå etter kona, kan også han bli påvirket. Hvis det viser seg at hun er forgiftet, kan dette være starten på en eskalering, sier han.  – Kan eskalere krigen Røseth mener at attentatforsøk er et sjansespill. Går man til angrep på den andre parts sentrale aktører, kan man vente seg et motsvar på tilsvarende nivå.  – Hvis dette viser seg å være et attentatforsøk, kan det bety at det foregår en eskalering i skyggene av krigen. Slike etterretningsoperasjoner, kombinert med spesialstyrker og agenter inne på hverandres territorium, kan bli en større faktor hvis dette eskalerer, sier han: – Dette høyner innsatsen i denne delen av krigen, sier Røseth.

Summary: Kyrylo Budanov, sjef for ukrainsk etterretning, hevder han er utsatt for mange attentatforsøk. Hans kone Marianna skal nå være innlagt med forgiftning.

Summary: Hun skal være forgiftet med tungmetaller. Det spekuleres i om giften kommer fra maten hennes. Russland mistenkes for å stå bak.

Summary: Ekspert Tom Røseth mener at dette kan være starten på en eskalering av krigen mellom Ukraina og Russland.


«Mammainfluenser» siktet for barnemishandling

På YouTube fulgte millioner med på hverdagslivet til Ruby Franke og hennes seks barn. Nå er hun siktet for å ha mishandlet flere av dem.  Ruby Franke, kvinnen bak YouTube-kanalen «8 Passengers», er siktet av seks tilfeller av grov barnemishandling, ifølge statsadvokaten i Washington County i Utah. Sammen med forretningspartneren Jodi Hildebrandt ble Franke arrestert sist uke, etter at hennes 12 år gamle sønn ble funnet underernært og med åpne sår, ifølge en pressemelding fra lokale myndigheter.  Gutten hadde klatret ut av et vindu og løpt til en nabo for å be om hjelp. Han var fastbundet med gaffatape på hender og føtter, ifølge NBC News.  Hennes ti år gamle datter ble også funnet i lignende tilstand. Barnas helse skal ha vært så alvorlig at de ble sendt til sykehuset for behandling, står det i pressemeldingen.  Funnet hos forretningspartneren De to mindreårige barna skal ha blitt funnet i hjemmet til Jodi Hildebrandt, som driver coachingtjenesten ConneXions.  Hun og Franke har jevnlig publisert videoer sammen hvor de gir oppdragelsesråd til andre foreldre, og Franke er oppgitt som samarbeidspartner på ConneXions egen hjemmeside. De driver også Instagram-kontoen «Moms of truth», som har over 300.000 følgere.  Hildebrandt er også siktet for barnemishandling, ifølge lokale myndigheter.  – Det er to unge ofre i disse sakene, og de tiltalte er anklaget for å ha forårsaket eller tillatt alvorlig fysisk skade på ofrene.  Omstridt familiekanal Franke og ektemannen Kevin, som er medlem av den mormonske menigheten The Church of Jesus Christ of Latter-day Saints, lanserte YouTube-kanalen «8 Passengers» i 2015. De er kjent for sin «strenge oppdragelse», og YouTube-kanalen skal ha hatt over to millioner følgere. Den ble deaktivitert tidligere i år, ifølge Forbes.  Utah har den største andelen mormonere i USA. Omtrent 68 prosent av befolkningen i delstaten tilhører en mormonsk menighet.  Ekteparet har tidligere mottatt sterk kritikk på flere hold for måten de behandlet barna på, skriver Insider.  Blant annet fortalte et av barna i en video at han måtte sove på en sakkosekk i flere måneder. Naboer skal også ha sendt bekymringsmeldinger om barnas velferd. De anklaget blant annet Franke for å ha sultet barna som straff, forteller en nabo til NBC.  I 2020 ble det startet en underskriftskampanje hvor seere krevde at barnevernet grep inn.  Saken ble imidlertid henlagt da det ikke ble funnet noen beviser for omsorgssvikt.  – Jeg er veldig sint, fordi jeg sa ifra. Andre sa også fra, og ingenting skjedde, forteller en annen nabo.  Fire av Frankes seks barn er nå tatt hånd om av barnevernet. Hennes eldste datter Shari, som er myndig, har gitt uttrykk for lettelse på sin egen Instagram-konto.  – Jeg og familien min er så glade for at rettferdigheten seirer. Vi har prøvd å fortelle politiet og CPS om dette i årevis.  Influencerens søstre har også uttalt at de har forsøkt å hjelpe barna bak kulissene.  De to kvinnene sitter fortsatt i varetekt, og Frankes advokat har per nå ikke besvart amerikanske mediers henvendelser. Det er uvisst hvorvidt ektemannen også er siktet.

Summary: Ruby Franke, kjent fra YouTube-kanalen «8 Passengers», er siktet for seks tilfeller av grov barnemishandling i Utah, USA.

Summary: Hennes forretningspartner Jodi Hildebrandt er også siktet for barnemishandling.

Summary: Franke ble arrestert etter at hennes 12-årige sønn ble funnet underernært og med åpne sår. Hennes 10-årige datter ble også funnet i en lignende tilstand.

Summary: De to mindreårige barna ble funnet hos Hildebrandt, som sammen med Franke driver Instagram-kontoen «Moms of truth», med over 300.000 følgere.

Summary: YouTube-kanalen «8 Passengers», grunnlagt av Franke og hennes mann Kevin i 2015, hadde mer enn to millioner følgere før den ble deaktivert tidligere i år.


USA tar trolig rentepause: – Balansegangen blir avgjørende

Kveldens rentebeskjed fra Fed påvirker børser og renter over hele verden – også norske. Reaksjonen avhenger av hvor «haukete» budskapet er. Den amerikanske sentralbanken Federal Reserve (Fed) hevet renten med et kvart prosentpoeng til intervallet 5–5,25 prosent i mai, to prosentpoeng høyere enn i Norge. Olav Chen, leder for allokering og globale renter i Storebrand, tror i likhet med de fleste at Fed nå venter og ser an effekten av den rekordkraftige innstrammingen. – Men jeg tror det blir et «haukete» budskap, ved at de holder døren åpen for å heve videre senere, slik at renteeffekten ikke forsvinner, sier han til E24. Fed har hevet renten på hvert møte siden mars i fjor for å få bukt med den skyhøye inflasjonen.  I mai droppet Fed formuleringen om at «noen ytterligere innstramninger kan være passende» fra tidligere pressemeldinger. Flere tolket det som en mulig pause i rentehevingene, den første på godt over et år. Selv om de nyeste inflasjonstallene fra USA viste at prisveksten dempet seg, er den fortsatt langt over målet på to prosent. Samtidig er arbeidsledigheten på et historisk lavt nivå. Momentan børsreaksjon Fed er den mektigste sentralbanken og beslutningene herfra påvirker finansmarkedene over hele verden, også norske. Den legger grunnlaget for risikoappetitten på børsene og er avgjørende for globale valutakurser. Hvordan kveldens beslutning vil påvirke markedet, kommer mye an på tonen som blir brukt i forbindelse med fremtidige hevinger, tror Chen. – Hvis Fed sier at rentetoppen er nådd, tror jeg aksjemarkedet reagerer momentant og jubler over det, sier han. – Men hvis de er haukete og fortsatt sier de vil se an, tror jeg reaksjonen blir mer avmålt. Balansegangen blir avgjørende for hvorvidt børsene reagerer positivt eller negativt. Chen tror uansett at en pause vil være positivt, fordi det vil være en milepæl der man ser lys i enden av tunnelen.  Skulle Fed derimot heve renten, går det andre veien. – Det blir ikke børskrakk, men det vil tolkes negativ og sende aksjer ned. Det eneste som vil kunne gjøre situasjonen positiv da, er at Fed samtidig er tydelig på at det er den siste hevingen, sier Chen. Han understreker at Oslo Børs er svært følsom for det som skjer i USA, og at utviklingen vil smitte over til oss. – Stor overraskelse Aksjestrateg Paul Harper i DNB Markets regner også med at det blir mest fokus på Feds kommentarer om renteutviklingen fremover. – Det blir en stor overraskelse hvis Fed øker rentene i morgen, skriver han på e-post til E24. Harper minner om at det ofte tar 6–18 måneder før hele effekten av en renteendring merkes i økonomien.  – Etter den største renteoppgangen i løpet av 12 måneder siden tidlig på 1980-tallet, er det mye usikkerhet om hvor mye av den effekten som fremdeles er foran oss og kan gjøre at ytterligere renteøkninger blir unødvendige, legger han til. Påvirker også Norge Økte renter internasjonalt bidrar til å trekke rentenivået opp her hjemme. Hvis Norges Bank ikke følger på med rentehevinger når andre hever, så vil renteforskjellen kunne bidra til at kronen svekkes, noe som igjen gjør at inflasjonen blir vanskeligere å få ned. Blant de mange faktorene som trekkes frem i forklaringen på den historisk svake kronen, er nettopp det at Norge ikke har hevet renten like mye som andre. De aggressive rentehevingene i USA har også bidratt til å styrke dollaren. Chen viser til at Fed, som den klart mest toneangivende sentralbanken, vil påvirke både Den europeiske sentralbanken (ESB) og Norges Bank. – Norges Bank er litt i en skvis nå hvor den svake kronen gjør det vanskelig å komme ned mot inflasjonsmålet, så både ESBs og Feds beslutninger blir viktige. ESB har sitt rentemøte på torsdag, der det er signalisert ny heving til 3,50 prosent, og ytterligere heving fremover.  – Inflasjonskampen er ikke over ennå, sier Chen. Neste torsdag får vi vite hva Norges Bank gjør. Da renten ble hevet til 3,25 prosent i mai, varslet sentralbanksjef Ida Wolden Bache ny heving i juni, uten å spesifisere med hvor mye.  Etter de overraskende sterke norske inflasjonstallene forrige uke, var det flere som påpekte at risikoen for dobbel renteheving, altså et kvart prosentpoeng, har økt.

Summary: Feds rentebeslutning i kveld kan påvirke børser og renter over hele verden, også norske

Summary: De fleste venter at renten holdes uendret på 5–5,25 prosent

Summary: Olav Chen, leder for allokering og globale renter i Storebrand, tror Fed holder renten uendret men at budskapet vil være "haukete" (peke mot ytterliger heving fremover)

Summary: Inflasjonsbekjempelse og arbeidsledighet påvirker Fed-beslutningen

Summary: Feds uttalelser om fremtidige hevinger vil avgjøre børsreaksjonen, ifølge Chen

Summary: Feds beslutninger vil også ha innvirkning på Den europeiske sentralbanken (ESB) og Norges Bank


Levner Rogaland liten sjanse: – Østlandet tar omtrent alt

Det mangler titalls milliarder på å få Rogalands tog- og baneprosjekter inn på rett spor.   – Jeg tror det er urealistisk at Rogaland får mye penger til bane i kommende Nasjonal transportplan (NTP). Vi er for langt bak i køen, sier Tormod Andreassen i Næringsforeningen i Stavanger-regionen. (Se liste over alle prosjektene lengre ned i saken). Kjartan Alexander Lunde, fylkesordførerkandidat for Venstre, har ikke gitt opp. – I hele det siste tiåret har vår region fått altfor lite penger til bane og tog. De store pengene har gått til Østlandet. Nå er det på tide at også Rogaland og Vestland fylke får ta del i investeringer i baneløsninger. Dette ønsker Venstre sterkere fokus på. For vi må bygge miljøvennlig transport som skal vare de neste 100 årene, sier han. La oss kjapt dra gjennom noen av prosjektene som sliter med å komme på rett spor: Det vil koste 14 milliarder kroner å bygge dobbeltspor på Jærbanen, mellom Skeiane i Sandnes og Nærbø i Hå kommune. Dobbeltsporet betyr i praksis avgang 6 avganger per time.  Prosjektet er ikke prioritert i Nasjonal transportplan 2022-2033, og det er usikkert når bygging kan starte. I Rogalands NTP-innspill er dobbeltsporet det eneste baneprosjektet som er nevnt. Før sommeren vedtok et stort flertall i Stavanger kommunestyre utredning av en skinnegående kollektivakse mellom Paradis-området og Ullandhaug. Vedtaket er blitt kalt en bløff av Ap, med begrunnelse at det blir for dyrt og er bortkastet å jobbe med.  Investeringskostnadene ble i 2019 anslått å være 7,5 milliarder kroner for tog og 4,5 milliarder for bybane. Stavanger har vedtatt at det skal settes i gang et arbeid med en kommunedelplan for å avklare mulige traseer og konsept – eksempelvis T-bane, metro, jernbane, monorail eller bybane, og hvordan disse kan knyttes til Bussvei og jernbane. Dette må gjøres i samarbeid med fylkeskommunen. I Stavanger er Ap og Sp mot bane til Ullandhaug. Også flertallet på fylket har vært avvisende etter at Norconsult i 2019 la fram en rapport som sa at passasjergrunnlaget er for lite til å legge skinner. Skinnene mellom Ganddal og Ålgård ble lagt ned for persontrafikk i 1955.  Til tross for en manglende bro og gode vekstforhold for gress på banen i dag, er det politisk vilje i Sandnes, Gjesdal, og Stavanger for å gjenåpne strekket på sikt.  Men i fjor kom Jernbanedirektoratet med beskjeden som kan få Ålgårdbanen til å spore av skikkelig:  De støtter Bane Nor i at strekket burde «legges ned». Eller tas ut av det nasjonale jernbanenettet, som det egentlig heter.  Dette vil gjøre en gjenåpning vanskeligere. Nå er saken i Samferdselsdepartementets hender, og deretter Stortinget, dersom departementet er enig.  I en oppdatering til Sandnes kommune i august i år, skriver departementet at saken fortsatt er under behandling hos dem.  I over 30 år har Norsk Bane AS jobbet for Vestlandsbanen med lyntog over Haukeli, en strekning på totalt på 60 mil. Investeringskostnaden ble stipulert til 40 milliarder kroner i 2007. Prosjektet skal etter planen binde sammen Bergens- og Jærbanen og danne et InterCity-område mellom Bergen/Voss og Stavanger/Egersund som et felles bo-, arbeids- og kompetanseområde. Norsk Bane ønsker å få gjennomført en ny og oppdatert utredning om Vestlandsbanen og få levert resultatet før Stortingets behandling av ny Nasjonal transportplan våren 2024.  Drangsdalen i Lund er flaskehalsen på Sørlandsbanen. Det er bratt, trangt, svingete og rasfarlig.  Her må togene kjøre i 20 km/t. Det er den laveste farten på en hovedstrekning i Norge.  Utbyggingen av Sørlandsbanen går enda saktere. I 1994 la banedivisjonen i NSB frem en høyhastighetsutredning for Sørlandsbanen, men dette er ikke fulgt opp med bevilgninger.  Fylkestinget i Rogaland har tidligere prioritert Drangsdalen i sine NTP-innspill, men ikke denne gangen. Rassikringstunnel ble i 2001 stipulert til 450 millioner kroner. Lang venteliste – For alle prosjektene er det snakk om milliardinvesteringer, men det koster å bygge god, grønn infrastruktur. Nå som det har blitt ganske stort flertall i Stavanger for bane til Ullandhaug, er dette noe fylket trenger å ta stilling til. Det politiske flertallet på fylket har ikke vært gode nok til å prioritere bane og tog til nå, sier Kjartan Alexander Lunde, fylkesordførerkandidat for Venstre. Som kommunestyremedlem i Stavanger har han tatt opp bane til Ullandhaug nærmere 40 ganger og fått gehør der.  – Kollektivtilbudet til Ullandhaug og Forus er for dårlig. Og i juli kom en rapport som viste at Stavanger lufthavn, Sola, er den bynære flyplassen i Norge hvor kollektivandelen er lavest i landet. Venstre tror en hurtig- og skinnegående kollektivløsning til sykehus, universitet, Forus og flyplass har potensial til å bli en av de mest trafikkerte strekningene i landet. Ingenting tyder på at forslaget vil få gjennomslag i fylkestinget. Aftenbladets valgomat har følgende påstand: Bygg et hurtig skinnegående kollektivtilbud til Ullandhaug. Flertallet er mer eller mindre uenige: Høyre, Ap, Sp, Frp, Pensjonistpartiet, Norgesdemokratene, Konservativt, Liberalistene, Partiet Sentrum. De som er mer eller mindre positive er Folkestyret-listen, Folkets Parti, Rødt, Venstre og MDG.  KrF, SV og Industri- og næringspartiet har ikke tatt stilling. – Fokuser heller på E39 Tormod Andreassen i Næringsforeningen i Stavanger-regionen tror Rogaland stiller langt bak i køen for nye baneprosjekter.  – Det er helt riktig at baneprosjektene i Rogaland er nedprioriteres. Den siste store utbyggingen var dobbeltsporet som åpnet i 2009, med unntak av godsterminalen på Ganddal, signalanlegg og oppgradering av kjøreledning, som bare er småplukk i sammenheng med jernbaneprosjekter. De holder på å bygge Intercity på Østlandet, som er til dels underfinansiert. Vi er også bak Ringeriksbanen og Bergen-Voss (kalles K5), sier Andreassen. Han påpeker at dobbeltspor på Jærbanen krysser myrområder og spår at Bane Nors anslag på 14 milliarder kroner er for lavt. – Jeg skulle gjerne sett dobbeltspor, men tror ikke Rogaland har sjanse til å nå opp i denne NTP-en. Vi må heller konsentrere oss om E39. Det er et poeng at der de bygger dobbeltspor på Østlandet går det allerede 4-felts motorvei ved siden av. Vær så snill, la oss få en av dem, sier Tormod Andreassen.

Summary: Rogaland har møtt utfordringer med gjennomføringen av flere tog- og baneprosjekter grunnet mangel på finansiering.

Summary: Dobbeltspor på Jærbanen, bane til Ullandhaug, bane til Ålgård, lyntog over Haukeli, og Sørlandsbanen gjennom Drangsdalen er alle prosjekter som trenger flere milliarder kroner for å realiseres.

Summary: Regjeringen skal legge frem Nasjonal transportplan (NTP) for perioden 2025–2036 neste vår, men det ventes ikke at Rogaland vil motta mye støtte for baneprosjektene.


Dette vil Stortinget ha svar på. Solberg får de tøffeste spørsmålene.

I dag klokken 08.30 begynner kontrollkomiteens 12 timer lange maraton-høring om habilitetsskandalen.  Først ut er tidligere statsminister Erna Solberg. Hun vil måtte svare på nærgående spørsmål om hvorfor hun ikke skaffet seg mer informasjon om ektemann Sindre Finnes’ omfattende aksjehandel mens hun var statsminister. Etter nær 1.000 sider med skriftlige spørsmål og svar blir den muntlige høringen en slags finale før komiteen skal konkludere om politisk ansvar. For SV er målet klart:  – Poenget er å få Erna Solberg til å erkjenne det politiske ansvaret tydeligere enn hun har gjort, sier SVs Audun Lysbakken. Saksordfører Grunde Almeland (V) sier at «målet er å få tettet de hullene i forklaringene som ligger igjen». – Og å få tilstrekkelige svar til å trekke konklusjoner og vise at når landets ledende politikere bryter reglene får det konsekvenser, sier han. – Får vi aldri vite hvilke og hvor mange habilitetsbrudd som har skjedd? – Vi får ikke et komplett bilde. Det avgjørende er tilstrekkelig tydelighet for å kunne tette hull for praksis og regelverk i fremtiden, sier Almeland. Etter høringen konkluderer komiteen og legger før jul frem en innstilling. Habilitetsskandalene avsluttes med debatt i Stortinget på nyåret. Tre statsråder gikk av Habilitetsskandalen startet i juni da Aps nestleder og utdanningsminister Tonje Brenna fortalte at hun hadde brutt habilitetsreglene. Hun gikk ikke av, og er i dag arbeidsminister og nestleder for Ap.  Deretter kom det frem at statsrådene Anette Trettebergstuen (Ap) og Ola Borten Moe (Sp) også hadde brutt reglene og måtte gå av. Utenriksminister Anniken Huitfeldt gikk av i oktober. Delvis på grunn av at ektemannen hadde handlet aksjer og ført til at hun var «uvitende inhabil» i et ukjent antall saker. Til slutt skal Erna Solberg og statsminister Jonas Gahr Støre svare for rutiner og regelverk i regjeringen. Dette blir vanskeligst for Erna Solberg Både Ap, SV og Rødt mener Solbergs sak er den mest alvorlige. – Det viktigste er å få svar på hvordan hun kunne være så passiv i å passe på egen habilitet da hun var statsminister. Hun fikk flere advarsler, sier Frode Jacobsen (Ap). – Hun har erkjent å ha brutt habilitetsregelverket flere ganger da hun var statsminister. Det er hennes ansvar, og det må hun svare for, sier han.  Ap-politikeren vil også ha svar på hvordan Solberg kan bidra til å gjenreise tilliten til politikken og politikere. SVs Audun Lysbakken sier at det viktigste faktaene er kjent før høringen. Nå gjenstår å vurdere de politiske konsekvensene. – Det er det politiske ansvaret vi skal undersøke. Ikke personlig skyld eller moral. Erna Solberg er blitt lurt, men hun har likevel et politisk ansvar for en alvorlig situasjon. Kunne hun ikke gjort mer for å være oppdatert om ektemannens aksjehandler, spør Audun Lysbakken (SV). – Brikkene begynner å falle på plass. Det er en stor forventning om at de skal stilles til veggs. Men høringen kan også være en mulighet for å lytte til nyanser. Det har verdi at de får komme til orde på en åpen scene og gi sin versjon av hendelsene, sier komiteens leder Peter Frølich (H). Freder Brenna Lysbakken vil også bore i regjeringens rutiner og skjerpe reglene for å unngå lignende tilfeller. SV har allerede sagt at det ikke er grunnlag for mistillit mot Tonje Brenna. Rødts Seher Aydar sier at «Solbergs sak skiller seg ut både når det gjelder omfang og alvor».  – Hun var statsminister, og det gjelder en periode på åtte år, sier Aydar.  Solberg har svart at hun trolig var inhabil i en rekke saker da hun var statsminister. Både Solberg og Huitfeldt har svart at det er nær umulig å avklare hvor mange habilitetsbrudd de har begått.  Solberg har forsvart seg med at hun ikke meldte seg inhabil fordi ektemannen holdt aksjehandlene skult for henne.  – Jeg betviler ikke at det var aksjehandler hun ikke visste om, men det var også aksjehandler hun visste om, sier Aydar. – Jeg mener mye tyder på at hun kunne avverget dette, spesielt når det gjelder Norsk Hydro, sier Rødt-politikeren.  Spør hvorfor Solberg var passiv  Under høringen tirsdag vil Aydar borre i om Solberg noen gang har bedt om råd fra administrasjonen på Statsministerens kontor, lovavdelingen eller andre for å vurdere sin habilitet. – Hun visste at ektemannen eide aksjer her. Likevel har hun ikke gjort det hun skulle, sier Rødt-politikerne.  Carl I. Hagen (Frp) vil vite hvorfor Tonje Brenna ikke måtte gå når Anette Trettebergstuen måtte gå. – Sakene ligner hverandre, sier han. Tidligere kunnskapsminister Brenna åpnet habilitetsskandalene da hun fortalte at hun hadde oppnevnt lagdommer Frode Elgesem til styremedlem i Wergelandsenteret.  Elgesem og Brenna ble kjent og gode venner etter at han var AUFs bistandsadvokat under 22. juli-rettssaken. Brenna er også nær venn og inhabil overfor tre av styremedlemmene i Utøya AS.  Kunnskapsdepartementet gir tilskudd til Wergelandsenteret som samarbeider tett med Utøya AS om et demokratiprosjekt. – Jeg har gjort flere feil knyttet til habilitet. Det er alvorlig, og det vil jeg ta lærdom av, sa Brenna.

Summary: Kontrollkomiteen på Stortinget skal gjennomføre en 12 timers maratonhøring om habilitetsskandalen. Tidligere statsminister Erna Solberg skal spørres ut om hennes vurderinger rundt ektemannens aksjehandel.

Summary: Tre tidligere statsråder har gått av etter habilitetsbråk. Erna Solberg og statsminister Jonas Gahr Støre skal svare på spørsmål om rutiner og regelverk i regjeringen.

Summary: De politiske konsekvensene av habilitetsbruddene skal vurderes. Solberg har erkjent flere brudd på habilitetsregelverket mens hun var statsminister.


– Inntil man vet svaret på styrten, går det på tilliten løs

Vraket av helikopteret som styrtet utenfor Sotra er ennå ikke lokalisert. En NTNU-professor sier det haster veldig med å finne svar på styrten som krevde ett menneskeliv.  – Konsekvensene er så store og inntil man vet svaret på styrten, går det på tilliten løs til helikoptertransport med den typen som gikk ned, sier Asgeir Johan Sørensen som er professor ved Institutt for marin teknikk på NTNU. Det er ingen tvil om at både berørte selskaper og myndighetene ønsker et raskt svar på hva som har skjedd, mener han. Statens havarikommisjon er på plass utenfor Sotra hvor Sikorsky S-92-helikopteret styrtet i havet rett utenfor. William J. Bertheussen, direktør i Havarikommisjonen bekrefter overfor VG at de ennå ikke har lokalisert vraket. – Vi samler inn informasjon, data og elektroniske spor og organiserer søket etter det, sier William J. Bertheussen, direktør i Havarikommisjonen til VG. – Hvordan søker dere? – Vi søker med en sonar, en støykilde som sender ut lyd på en viss frekvens, som gjør at man kan lokalisere vrakdelene som ligger på havbunnen i omtrent 300 meters dybde. – Vil sende ned en ROV Hvor lang tid det vil ta, vet de ikke nå. – Det avhenger av værforhold og hvilke hydrofonforhold det er.   ene. Ved stiv kuling i sjø er det mye mer krevende.  Og akkurat nå er det dårlig vær med store bølgehøyder, men det er meldt litt bedre vær fredag, mener Bertheussen. – Men vi jobber for å finne vraket så raskt som mulig, sier han. Sørensen mener værforholdene avgjør når de kan sette ut et fartøy som kan lete opp vraket, sier han. Sørensen forteller at sonaren gir et akustisk bilde av havbunnen og gjenstander som ligger der. – Når vraket er lokalisert så vil de trolig sende ned en fjernstyrt undervannsfarkost (ROV). Den har kamera og tar bilder og video av vrakrestene. I tillegg gir ROV-eren overflatefartøyet en nøyaktig geolokalisering av vraket slik at et annet fartøy senere kan heise vraket. – Det er kritisk For Havarikommisjonen er det spesielt viktig å lokalisere ferdsskriveren. Den tar fortløpende opp lyd og tekniske data fra helikopterets ferd og kan gi viktige svar på hva som skjedde. Den kan ikke avleses digitalt fra overflaten, forklarer Bertheussen, og ferdsskriveren må fysisk hentes opp og innholdet må lastes opp og avleses. Nå er det uvisst når vraket av helikopteret han heises opp. – Det kan skje raskt etter at vi har lokalisert det. Men det avhenger av hvilke ressurser vi har til rådighet og værforholdene til sjøs. Men ulykkesstedet befinner seg ganske nær kysten, så det bør i utgangspunktet ikke ta så lang tid, sier direktøren i Havarikommisjonen. – Enorm interesse for å finne ut  Professor Sørensen sier det er en enorm interesse for å finne ut hva som gikk galt med helikopteret. – Det er kritisk for vurdering av sikkerheten rundt helikoptertransport. Det haster veldig med en årsaksforklaring for å vurdere om man, for eksempel, skal sette tilsvarende helikoptertyper på bakken. – Hvor i helikopteret ligger ferdsskriveren? – Den ligger sannsynligvis i hoveddelen, trolig under instrumentene i cockpiten, sier Sørensen. Bertheussen sier de ikke har noen foreløpig teori om hva styrten skyldes.  – Vi innhenter informasjon og setter det i sammenheng og det er svært viktig at alt er riktig, sier han og fortsetter:  – Jeg har forståelse for at folk vil vite raskt hva som skjedde med helikopteret, men man har det ikke på dekk før man har det på dekk. Det skjer en slamming NTNU-professor jobber mye med undervannsteknikk; teknologi for kartlegging og overvåkning av havområder – Hva skjer med et helikopter når det treffer vann? – Akkurat når det treffer vannoverflaten, som er svært hard, så skjer en såkalt slamming. En type slag mot fartøyet hvor deler av konstruksjonen vil få sammenbrudd, som for eksempel, rotorvingene. Han forklarer at de tyngste hoveddelene vil synke rett red, men strøm i vannet kan ta tak i letere vrakdeler på vei ned og spre dem over havbunnen. Med en dybde på 300 meter anslår han at deler kan være spredt over 200–300 meter på bunnen. – Folkene som skal lokalisere vraket vil nok beregne inn flo og fjære, og hovedretning på strømmen for å kunne lokalisere vrakdelene nøyaktig, sier professoren.

Summary: Helikopteret som styrtet utenfor Sotra har ennå ikke blitt funnet

Summary: Asgeir Johan Sørensen, professor ved NTNU, mener det haster med å finne svar på hvorfor styrten skjedde

Summary: Statens havarikommisjon samler informasjon og data, og søker etter vraket med sonar

Summary: Værforhold vil påvirke hvor raskt vraket blir funnet og hevet

Summary: Det er viktig å finne ferdsskriveren for å analysere lyd og tekniske data som kan forklare helikopterulykken


Kraftig renteheving påvirker ikke prisene i Oslo sentrum. Fortsatt hard kamp om små leiligheter.

De unge vil fortsatt bo i sentrum, og det bygges veldig lite nytt. Ingrid (26) og Willy (29) forbereder seg på budkrig når de skal ut på boligjakt. Ingrid Hovdegard Bergersen (26) og Willy Braatlund (29) kjøpte leilighet sammen på Torshov for to år siden. Nå er de på utkikk etter en større leilighet – også nå i sentrale strøk.  – Vi merker at renten fortsetter å øke, og man blir litt engstelig når man tenker på det, sier Bergersen. Hun har vokst opp i Oslo og er mer tilbøyelig til å flytte ut fra sentrumskjernen enn samboeren fra Arendal. Han ønsker å forbli innenfor ring 3. Det er også her prisveksten er sterkest, påpeker han.  – Vi kjøper ikke bare for å bo, men også for prisvekstens skyld. I dag skal paret til visning av en treroms på Sagene. Da de kjøpte sin nåværende leilighet, la de seg relativt høyt. Den gang opplevde de visninger med lang kø utenfor og budrunder som gikk 700.000–800.000 kroner over prisantydning.  Tøffere tider og populære leiligheter Aftenposten har vært i kontakt med en rekke meglere i Oslo. De er samstemte: Til tross for tøffere tider, er de mindre leilighetene i Oslo like populære som før, om ikke mer. Det kan ha flere årsaker. Men spesielt færre nybygg trekkes frem. – Min opplevelse er at folk er bevisste på maksgrensen sin, men at de ikke er så bekymret. Det sier Fredrik Langsø, megler i Nordvik Eiendom. Han har nettopp avsluttet dagens visning på Sagene.  Tror rentene snart vil bite fast Tidligere i juni besluttet Norges Bank å heve renten med 0,5 prosentpoeng – et såkalt dobbelt rentehopp.  Bydelene i Oslo med størst prisvekst så langt i år, er Frogner, Sagene og Nordre Aker. Minst var veksten i Vestre Aker og Søndre Nordstrand.  Det viser statistikk fra Eiendom Norge fra første kvartal i 2023. Onsdag legges tallene for andre kvartal frem, og de vil vise hvordan boligmarkedet har utviklet seg siden mars. Flere har spådd at man snart vil se enda tydeligere hvordan rentene har påvirket folks privatøkonomi. Andre Kallåk Anundsen forsker på det norske boligmarkedet hos Nasjonalt senter for boligmarkedsforskning, Housing Lab. Han trekker også frem at få nyboliger er en viktig årsak til at markedet fremdeles koker. Han tror imidlertid at renteeffektene vil bite hardere i tiden fremover, både på grunn av rentehevingene og manglende evne til å spe på månedslønnen. – Et unntak kan være disse småleilighetene. De finnes det færre av. Han trekker også frem at kravene i stresstesten, som indikerer hvor stor renteøkning du tåler, er endret fra 5 til 3 prosent i år. – Det motvirker noe av renteøkningen, forklarer han.  Aldri solgt flere leiligheter – Kontoret vårt har aldri solgt flere leiligheter, og det er mye aktivitet i markedet. Spesielt rundt små toromsleiligheter og ettromsleiligheter. Det sier Jørgen Swensen, privatmegler i Privatmegleren Aksept på St. Hanshaugen. Og det er ifølge Swensen spesielt en kjøpergruppe som stikker seg ut: Førstegangskjøperne som vil bo i sentrum. I den populære bydelen St. Hanshaugen har flere leiligheter gått langt over takst den siste tiden.  – Det er noen færre budgivere pr. bolig. Men opptil rundt 6 millioner kroner er det god aktivitet, forteller Swensen. Disse leilighetene er det primært førstegangskjøpere som tidligere har vært interessert i. Men på grunn av rentehevingene er det nå blant annet flere par som ser etter leilighet i denne kategorien, forteller Swensen.  Også DNB Eiendoms salgstall for juni viser dette. De små, sentrumsnære leilighetene er det fortsatt høy etterspørsel etter.  – Det er mye folk på visning, og de mest attraktive objektene kan ofte gå langt over prisantydning, sier regionsjef i DNB Eiendom, Espen Skotvold.  Nokså uendret Oslo-marked Henning Lauridsen er administrerende direktør i Eiendom Norge. Han peker på at det er spesielt at renteøkningen ikke har gitt utslag i form av et svakere Oslo-marked. – Mange, inkludert oss, spådde at markedet ville være svakere nå. Det har nok en sammenheng med at det rett og slett er et stort tilbudsunderskudd i Oslo. Lauridsen frykter at dagens situasjon vil vare. – Det bygges mindre i Oslo enn i andre byer. Det gir et dyrere marked i de andre store byene. Markedet blir mer krevende å komme inn på, og leiemarkedet blir heller ikke sunt, mener han.  Prisindeksen viser boligprisutviklingen fra 2010-2023. Dersom indekstallet er 120, betyr det at det har vært en prisoppgang på 20 prosent siden basisåret (2015). Dersom tallet er lavere enn 100 har det vært en nedgang – Sitter fortsatt godt i det Etter visningen er det et fornøyd par som kommer ut. De var på ingen måte alene i leiligheten på Sagene, selv en varm junidag. Begge spår at det kommer til å være mange budgivere. For dem er det likevel ikke viktig å kaste seg på det første og beste: – Vi sitter i godt i det nå, sier Braatlund med et smil.  De ser positivt på markedet fremover, til tross for rentehevingene.  – Vi vet hva vi har å gå på. Akkurat nå betaler man jo mye i renter og ikke så mye ned på selve lånet.  Selv om de er usikre på om de selv skal by, vil de følge med på hvor mye leiligheten med den såkalte «x-faktoren» går for.  – Dette var jo første visning, så vi må nok venne oss til å være i en kjøpsprosess igjen, sier Bergersen.

Summary: Unge voksne i Oslo ønsker fortsatt å bo i sentrum og er villige til å betale for det, selv med økte renter.

Summary: Meglere i Oslo ser at det er kamp om mindre leiligheter i byen. En viktig årsak er trolig mangelen på nye boliger i markedet.

Summary: Eiendom Norge er overrasket over utviklingen. De forventet at markedet i Oslo ville være svakere nå på grunn av økte renter.