Global milliardindustri: – Tjente penger uten at jeg var klar over det

Emilie Johansen (24) har en ekstrainntekt hvor målet er å jobbe lite for mye. I 2024 sikter hun seg mot en inntekt på 600.000 kroner ved siden av «vanlig» jobb. Forbrukerrådet  maner til «en god slump skepsis» rundt inntektskilden. – Det ballet på seg og jeg tjente penger uten at jeg var klar over det. Det forteller Emilie Drønen Johansen (24) om ekstrainntekten sin, som kommer fra såkalt Multi-level marketing (MLM). Multi-level marketing er blant annet kritisert for å fremstille det som lettere enn det er å tjene penger, og blir ofte omtalt som omstridt. Les advarselen fra Forbrukerrådet lenger ned i artikkelen. Da Johansen kom tilbake til hjembyen Bergen etter førstegangstjenesten, hadde hun lagt på seg noen kilo. Hun ønsket å gå ned 5–6 kilo.  Ved en tilfeldighet fikk hun anbefalt noen produkter av søsteren, som inkluderte måltidserstattere (shaker)- Hun kjøpte noen produkter og likte det godt. Hun begynte å anbefale dem til venner og familie. Kjøpene til andre ble registrert på profilen til Johansen. Det «ballet på seg» og stadig flere kjøpte på hennes anbefaling. På denne måten kom Johansen litt uvitende i gang med det som er kjent som nettverksmarkedsføring eller direktesalg. Multi-level marketing (MLM) er den mest utbredte betegnelsen.  Etter fire måneder i Herbalife hadde Johansen litt uvitende opptjent 37.000 kroner. Johansen har eget AS hun jobber fra. På det tidspunktet hadde hun startet på en bachelor i Biomedisin på Høyskolen Kristiania. – Det var gode penger å tjene som student. Jeg hadde tjent penger uten at jeg egentlig hadde tenkt over at jeg jobbet. Det var en perfekt jobb å kombinere med studier. Man jobber når og hvor man vil. Da tenkte jeg at dette må jeg teste ut mer, forteller Johansen.  Nå, tre år senere, jobber hun som såkalt distributør for selskapet ved siden av jobben innen helsesektoren. Grunnideen bak multi-level marketing er markedsføring og distribusjon av produkter fra privatpersoner til nettverk av forbrukere.  Som privatperson selger man varer fra en produsent til sitt nettverk. Det er et hav av aktører. Den mest kjente er kanskje Tupperware. Rett etter den industrielle revolusjon dukket MLM opp som en forretningsmodell som tillot selskaper å markedsføre og selge produktene sine gjennom et nettverk av uavhengige distributører. Et av de tidligste MLM-selskapene var kosttilskudd-produsenten Nutrilite, grunnlagt i 1934. MLM ble populært på 50- og 60-tallet, med selskaper som Tupperware og Amway som ledende aktører. Disse selskapene utviklet en modell der distributørene kunne tjene penger ikke bare gjennom direkte salg av produkter, men også ved å rekruttere og trene nye distributører, og dermed tjene en provisjon på salgene de igjen gjorde. Denne modellen er nå blitt bransjestandard.  I dag er det et hav av aktører. Med internett og sosiale medier, har man muligheten til å nå ut til mange flere mennesker.  Det som tidligere var husmødrene som solgte til venner og bekjente i amerikanske forsteder, har nå fått vinger å fly på gjennom internett.  Dette har sendt bransjen opp til estimert en global verdi av 392.6 milliarder dollar, ifølge Yahoo Finance.  En av de største globalt er Herbalife, som ble startet i 1980. Det børsnoterte-konsernet hadde i 2023 en omsetning på i overkant av 5,1 milliarder dollar. I løpet av årene har MLM-industrien møtt mye debatt og kritikk på grunn av bekymringer knyttet til pyramidespill, hvor inntekter hovedsakelig kommer fra rekruttering av nye deltagere i stedet for salg av faktiske produkter.  Dette har ført til reguleringer og lovendringer i mange land for å beskytte forbrukerne mot svindel og utnyttelse. I dag fortsetter MLM å eksistere som en omstridt forretningsmodell, med noen selskaper som opererer på etisk vis og gir reelle inntektsmuligheter for distributørene sine, mens andre har blitt anklaget for å være pyramidespill eller for å utnytte deltagerne sine. En person med et stort sosialt nettverk vil da kunne markedsføre et produkt til sin sosiale krets og gjennom sosiale medier. Johansen bruker selv Instragram aktivt via kontoen sin, @emiliedj. Johansen jobbet med nettverksmarkedsføring som deltidsjobb hele studietiden. Hun fullførte studiene i juni 2023.  Hun sier det var en perfekt ekstrainntekt for henne.  Dokumentasjon Dine Penger har sett viser at Johansen tjente i snitt 5000 kroner i måneden. Nå jobber hun i helsesektoren og jobber med nettverksmarkedsføring som en ekstrainntekt. Den største fordelen forteller Johansen er at det er en fleksibel jobb hvor du styrer dagen din helt selv. – Dagene er travle og det er greit å ha en jobb man kan styre selv. Jeg elsker også å reise. Det er ypperlig å kunne reise bort og jobbe fra PC-en. Etter at Johansen var ferdig studert, har hun satt inn støtet og jobber mer og mer målrettet med nettverksmarkedsføring. Det har gitt resultater: Nå tjener hun i snitt 10 til 15.000 kroner i måneden. – Det er greit, men det er lett å tjene mer. I denne bransjen tjener man ofte lite i starten. Man jobber mye for lite, men målet er å jobbe lite for mye. Johansen har mål om å tjene en god norsk årslønn på rundt 600.000 i løpet av 2024. – På sikt er det enda mer, sier hun. Unge Venstre mener multilevel-marketing må på dagsordenen.  Leder Ane Breivik forteller at aktører innen multi level-marketing bør reguleres mye mer i Norge. – Vi er positive til delingsøkonomi, gründerskap og at folk bruker innovative løsninger og modeller til å skape sin egen arbeidsplass, fulltid eller deltid. Innen MLM har det derimot opp gjennom vært mange eksempler på tvilsom praksis, for å si det mildt, sier Breivik. Nettverksmarkedsføring er fullt lovlig i Norge og Unge Venstre vil ikke forby det. Ungdomspartiet mener det bør settes tydelige krav på hva bransjen kan gjøre. Hun mener blant annet at risikoen bør komme tydelig frem. Unge Venstre vil ha et strengere regelverk og at det skal være påkrevd å informere om mulighetene for tap. I forlengelse av det burde man sikre at de som deltar tillegges et sterkere vern. Kommunikasjonen og markedsføringen fra MLM-selskaper mener Breivik også bør reguleres. Hun mener fokuset på «den frie hverdagen» og «masse penger», kan lure folk i en sårbar posisjon. – Det er ofte mye fokus på fleksibilitet og hvor mye penger du kan tjene. Ofte blir man lovet gull og grønne skoger, uten at man faktisk vet hva som er nedsiden eller hvor vanskelig det faktisk er. Uten at jeg vet, er det nok svært få som får så mye ut av det. Selv om det er aktørene som opererer lovlig, selger ekte produkter og ikke har oppstartskostnader, er en sentral del av MLM å rekruttere nye selgere. – Vi er ikke sånn svart-hvitt på dette. Det er nyanser og jeg vil ikke skjære alle over samme kam og si at alt er pyramidespill, men det er en pyramidestruktur i bunnen. Poenget mitt er at forbruker må være ekstremt kritisk og trå varsomt. Som parti ønsker vi å gjøre grep for at folk ikke blir lurt og faktisk vet hva de går med på, sier Breivik. Forbrukerrådet: - Maner til god slump sunn skepsis Juridisk seniorrådgiver Thomas Iversen i Forbrukerrådet sier at selskaper, som Herbalife og Mary Kay, har en overpositiv fremstilling av hvor enkelt er å drive og tjene penger på en virksomhet.  Han viser til det amerikanske Federal Trade Commission tok ut søksmål mot Herbalife for villedende informasjon i 2016 om muligheten for å tjene penger ved å bli selgere av Herbalife-produkter. – I en tid med høyere levekostnader og høy inflasjon vil mange oppleve at pengene ikke strekker til. Vi er urolig for at folk kan la seg friste av lokkende reklamer om lukrativ ekstrainntekt på siden av vanlig jobb. Vi maner til en god slump med sunn skepsis, og understreker at når noe ser for godt ut til å være sant – så er det som regel det, sier Iversen.  Han har har også et råd til de som kjøper produkter fra multi-level-marketing- selskaper:  – Både markedsføringsloven, forbrukerkjøpsloven og angrerettloven gir deg sterke og gode rettigheter når du kjøper noe av en selger som driver via et multi-level marketing-selskap. Det har ikke noe å si at selgeren gjør dette ved siden av sin vanlige jobb. Så lenge det er snakk om en form for næringsvirksomhet, da har kjøperen fulle rettigheter, også hvis selgeren går med tap, sier Iversen. Emilie Johansen forteller at hun var kritisk i begynnelsen. Venner og familie er også ofte skeptiske i begynnelsen når hun forteller hva hun jobber med på siden. – Det er mye det ute. Nettverksmarkedsføring blir ofte sammenlignet med pyramidespill, som er ulovlig. Det er noe man åpenbart skal holde seg langt unna. Man skal være skeptisk til aktører som lover gull og grønne skoger, eller passiv inntekt. Det er mye jobb og man må stå på. Det finnes ingen gratis lunsj, heller ikke innen dette her. Hvis man ønsker å utforske og teste ut nettverksmarkedsføring selv, har Johansen noen råd. – Herbalife er produkter innen kosthold og ernæring. Dette er noe jeg brenner for, så da er det enkelt. Man må finne produkter man selv liker og bruker. Da er det enklere å komme i gang, sier hun. Når det kommer til fallgruver, mener hun en god start er å passe på at selskapene man jobber for, faktisk selger et konkret produkt. – Hvis verning av nye medlemmer blir pushet frem som avgjørende og man ikke selger et konkret produkt, bør man være veldig varsom. En annen ting man bør være obs på, er høye oppstartskostnader. Hvis man må betale i dyre dommer og kjøpe inn et varelager, bør man holde seg unna, tenker jeg, sier Johansen. Hun forteller også at seriøse selskaper innen nettverksmarkedsføring er organisert gjennom Direktesalgsforbundet. Sjekk at de er der, før du setter i gang, er rådet hennes. – Til syvende og sist må man være klar over at det faktisk er jobb. Man må ta i et tak. Det handler litt om å starte sin egen bedrift. Er markedsføringen for god til å være sann, er det ofte det, sier 24-åringen. Vil du lese flere gode saker om privatøkonomi? Få mer informasjon om abonnement på Dine Pengers magasin her eller kjøp magasinet i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: 24 år gamle Emilie Drønen Johansen fra Bergen tjener ekstra penger ved siden av sin ordinære jobb i helsesektoren ved å selge produktene til Herbalife.

Summary: Etter å ha brukt Herbalife-produktene til å gå ned i vekt, begynte hun å anbefale dem til venner og familie. Dette utvidet seg til en sideinntekt gjennom direktesalg eller nettverksmarkedsføring.

Summary: Herbalife er blant de største selskapene innen en global industri verd omtrent 392.6 milliarder dollar. Andre kjente selskaper i industrien inkluderer Tupperware og Amway.

Summary: Johansen tjente i snitt 5000 kroner i måneden som student og satser nå på å tjene rundt 600.000 kroner i 2024.

Summary: Nettverksmarkedsføringsindustrien har blitt kritisert for å være potensielle pyramidespill, og for å rette seg mot sårbare individer. Dette har ført til mye regulering og lovendringer for å beskytte forbrukere.

Summary: Unge Venstre mener at det er behov for strengere regulering av bransjen i Norge, inkludert bedre informasjon om risikoer og strengere regulering av markedsføringen fra disse selskapene.

Summary: Juridisk seniorrådgiver Thomas Iversen i Forbrukerrådet advarer mot en "overpositiv fremstilling" av hvor enkelt det er å tjene penger fra slike virksomheter og ber folk om å utvise sunn skepsis.


Vil tvinge Apple til å «åpne opp» iMessage

Google ber EU om hjelp. Krangelen om Apples iMessage-løsning fortsetter å rulle og gå, og nå melder Financial Times at Google har bedt EU gripe inn i Apples populære meldingssystem. Påstanden er at iMessage er så viktig for så mange brukere at Apple rett og slett er nødt til å koble det opp mot andre leverandørers meldingssystemer. I henvendelsen har Google fått med seg flere av Europas største operatører, deriblant Vodafone og Deutsche Telecom. Klagene denne gangen retter seg mest mot et regelverk som skal sikre bedriftskommunikasjon, men konsekvensene kan likevel bli størst for deg og meg. Om Google og deres allierte operatører får det som de vil kan altså iMessage måtte åpne opp og koble til - eller slippe inn - andre meldingstjenester. Fra før vet vi at Google har jobbet hardt for å få Apple til å åpne opp. Det har også blitt påstått at unge nærmest blir utstøtt av gruppesamtaler fordi funksjonene blir borte idét en telefon som ikke er fra Apple blir med. Andre stemmer igjen påpeker at iMessage er et av Apple store konkurransefortrinn, og én av årsakene til at kunder velger iPhoner om og om igjen. Antakelsen er at Apple neppe vil gi slipp på et slikt fortrinn uten videre. Regelverket det klages mot er den nye Digital Markets Act-loven som trår i kraft i 2024, og Europakommisjonen har til februar på seg til å finne ut av saken. Det nye lovverket rammer selskaper som har over 7,5 milliarder euro i omsetning, og mer enn 10.000 bedriftskunder. Apple på sin side har anerkjent at de har over 10.000 kunder, men hevder at siden de ikke mottar betaling for iMessage-tjenesten er den ikke rammet av de nye EU-reglene. EU-reglene det klages på er tilsynelatende litt annerledes enn de vanlige konkurransereglene som er til for deg og meg som forbrukere. Det er i stedet snakk om «portvokting» mellom bedrifter, og Googles argumenter handler også om nettopp det - når de forklarer at «det er svært viktig at selskaper kan kontakte alle sine kunder ved bruk av moderne meldingstjenester med rikt innhold». Hvis du i dag forsøker å kommunisere mellom iPhoner og andre tjenester, vil telefonen gå tilbake til vanlig SMS og MMS, der kvaliteten på innholdet som regel er lavere og det blir merket med grønne snakkebobler i stedet for de blå iMessage-boblene. EUs regulering av konkurrenter har blitt brukt i strid mellom større teknologiaktører flere ganger. Europeiske strømmetjenester har blant annet forsøkt å gjøre felles front mot Apple Music via klager til EU-organer. Nylig ble Apple tvunget til å innføre USB-C i iPhone 15-serien på grunn av vedtak fattet av EU. Det er uklart om de før eller siden ville valgt standarden selv, siden de alt bruker den i iPad og på Mac-maskiner. For et en del år siden siden ble Microsoft tvunget til å gjøre endringer i nettleservalg og medieavspillere inkludert i Windows på grunn av EUs inngripen.

Summary: Google har bedt EU for å gripe inn i Apples meldingssystem, iMessage.

Summary: Klagen gjelder et regelverk som påvirker bedriftskommunikasjon, men kan ha større konsekvenser for individuelle brukere.

Summary: Google og flere store operatører i Europa, inkludert Vodafone og Deutsche Telecom, foreslår at iMessage skal kobles opp mot andre meldingstjenester.

Summary: Klagen retter seg mot det nye Digital Markets Act-loven som trer i kraft i 2024.


Pourmokhtari sitter fast i SD:s skruvstäd

Det är bråda dagar på näringsdepartementet just nu. Miljöminister är tillbaka från Dubai, och plötsligt blev det väldigt mycket att göra. Regeringen ska till exempel lägga fram sin handlingsplan för att visa hur klimatmålen ska kunna nås i verkligheten. I slutet på förra veckan förklarade Romina Pourmokhtari i TV4 att planen kanske inte skulle vara färdig innan årsskiftet. Efter en storm av protester, ett par KU-anmälningar och sedan någon berättat för ministern att lagen faktiskt kräver en plan innan årets slut backade hon. Nu ska det bli något slags klimathandlingsplan innan nyår. Inget sandlådekrig En felsägning i en TV-intervju och ett missförstånd som snabbt kunde redas ut? En struntsak och ett politiskt sandlådekrig? Nej, regeringens problem att få fram klimathandlingsplanen är mer än så. Och det handlar inte först och främst om tid. Det handlar om politik. Verkligheten håller på att syna en bluff, och det är Romina Pourmokhtari som försökt fiffla. Alla vet att regeringens politik, till stor del dikterad av Sverigedemokraterna, leder till ökade utsläpp här och nu. Det skriver man till exempel själv i nästa års budget. För Jimmie Åkesson (SD) är det inget större problem. Han menar ju att det är fler som dör av kyla än av värme. Som en papegoja Samtidigt har Pourmokhtari som en papegoja upprepat att målen ligger fast. Hon har till och med framställt Sverige som ett föregångsland, till exempel på den nyss avslutade klimatkonferensen COP28. Och nyckeln har hela tiden varit klimathandlingsplanen. I den skulle vi få veta hur dagens växande utsläpp ska vändas mot nollutsläpp 2045 och betydligt lägre utsläpp redan 2030. Det är de mål som gäller, och som alltså miljöministern envist hävdat kommer att nås. Kan sparkas av riksdagen Är förslagen för tunna riskerar hon dessutom en misstroendeomröstning i riksdagen. Det skulle lägga Romina Pourmokhtaris politiska framtid i Sverigedemokraternas händer. En ganska obehaglig situation. Problemet är bara att regeringen och Sverigedemokraterna inte är beredda att föra den politik som skulle krävas. Man kan skrika sig blå efter nya kärnkraftverk utan att det betyder ett enda dugg så länge fossil diesel och bensin blir billigare. Man kan prata om elektrifiering till man storknar om inte järnvägsnätet byggs ut. Stopp för nya kraftverk Och industrin kan arbeta hur mycket som helst med omställning om lokala opinioner fortsätter att stoppa vindkraftsparker eller nya elnät. Allt det där vet tjänstemännen på näringsdepartementet. Antagligen vet Romina Pourmokhtari det också. Men eftersom Sverigedemokraterna i praktiken har veto är det inte lätt att lägga fram något som kan kallas en handlingsplan. Miljöministern sitter fast i ett skruvstäd. Därför har det dröjt. Att Sverige har en klimatminister som inte kan lagen är förstås illa. Att vi har en regering vars klimatpolitik är beroende av Sverigedemokraternas stöd är dock ett större problem.

Summary: Regeringen möter svårigheter med att presentera sin klimathandlingsplan före årsskiftet, även om det krävs enligt lag.

Summary: De aktuella problemen är mer politiska än tidsrelaterade; Regeringens strategier, mycket påverkade av Sverigedemokraterna, bidrar till ökade utsläpp.

Summary: Aftonbladets ledarsida tror inte att miljöministern kan få igenom den politik som skulle vara nödvändig i samarbetet med Sverigedemokraterna.


Statsråd og seksbarnsmor enig med Harald Eia: – Foreldre må senke kravene til seg selv

Kjersti Toppe ber foreldre slappe mer av. Og deler sine beste tips til slitne småbarnsforeldre.  Det kan virke som Harald Eia fikk halvparten av landets småbarnsforeldre mot seg da han forrige uke gikk ut og sa at «det er ikke noe slitsomt å ha barn».  Den for noen provoserende setningen ble sagt i hans egen podkast, i en diskusjon om de nye fruktbarhetstallene. I 2023 var tallet på rekordlave 1,4 barn pr. kvinne.  Er det for slitsomt å ha barn? Hvorfor vil vi ikke få flere barn? Hva skal regjeringen gjøre for at vi skal få flere barn?  Aftenposten måtte ta turen til landets øverste myndighet når det kommer til barn og fødsler. Vi møter barne- og familieminister Kjersti Toppe. Hun har selv bidratt over gjennomsnittet til fødselsraten med seks barn, som hun fikk over tolv år. Den yngste er nå blitt 19 år.  – Jeg er enig med Eia. Samfunnsdebatten har gått veldig mye ut på de negative sidene ved å få barn. Hun sier det er uheldig, fordi folk kan få et skjevt bilde av hvordan det er å få barn. Hun deler et supertips til alle foreldre. Men først må vi snakke litt om foreldrenes rolle. Toppe til foreldre: Senk standarden og slapp av! Et sentralt problem er forventningene og standarden som foreldre setter for seg selv, mener Toppe.  Hun kommer med et eksempel på et råd hun leste: At foreldre kan legge frem antrekkene som barna skal ha gjennom uken på søndager.  – Jeg tenkte dette er jo galskap! For det første bruker de ordet «antrekk» om hva barn har på seg i barnehagen. Det viser jo at standarden er for høy. Du skal jo bare være glad om du får ungen til å gå med klær!  Toppe er tydelig på foreldre legger for mange lag med unødvendig arbeid på toppen av det viktigste: nemlig å være der for barnet og gi trygghet.  – Foreldre må prøve å slappe litt av.  Hun erkjenner at det ligger et kollektivt press for foreldre som er stort, spesielt med sosiale medier.  Og at det kan være slitsomt for foreldre som står i vanskelige livssituasjoner med dårlig økonomi og sykdom.  – Alle andre må kanskje skjerpe seg? – Ja, de kan ... jeg lovte egentlig rådgiveren min å ikke si det, sier Toppe med en høy latter.  – Nei, jeg kan ikke si det. Men foreldre må ha selvtillit på at man er en god forelder selv om man ikke er med på alt.  To år i heltidsjobb som mor Toppe har stor forståelse for de som synes det er vanskelig å kombinere heltidsjobb og det å være forelder. Selv sluttet hun i jobben som lege for å være hjemme med barna da hennes femte barn ble født.  Hun er kritisk til fordømmelsen folk som tar seg av barn i hjemmet kan bli møtt med.  Selv har hun opplevd å bli dømt fra to ytterpunkter som mor: Først for å slutte som lege og bli «hjemmeværende». – Det er et ord jeg hater, for jeg har aldri jobbet så mye som da. Min viktigste jobb.  Så da hun steg i gradene i politikken i hjembyen Bergen. Og kom inn på Stortinget.  – Da fikk jeg den omvendte kritikken, som jeg tror ingen menn får. I det første intervjuet ble jeg konfrontert med at jeg skulle reise til Oslo og la unge og mann gå for lut og kaldt vann. Men det gikk bra med både unger og mann. Og Toppe har lært seg å skille mellom det vesentlige og det uvesentlige.  – Vi har hatt et litt mer rotete hus enn de fleste, sier hun med en trillende latter.  Har ikke politikk for unge uten barn Synkende fødselstall er en bekymring for regjeringen.  – Vi kan ikke pålegge noen å få barn. Det er et veldig personlig valg og det skal det alltid være.  Toppe mener likevel politikken kan gjøre det mer attraktivt og senke tersklene for å få barn.  – Det virker som det er en trend for mange å få barn sent og ikke få så mange barn. Der tror jeg kanskje influenserne har større innflytelse enn oss politikere.  Hun tror regjeringen har litt å gå på når det kommer til ordninger til unge par som vurderer å få barn.  – Det er jo alltid et økonomisk tapsprosjekt å ha barn. Men du får masse annet igjen som ikke kan måles i kroner og øre.  Hold styr på vaskerommet! Nå har du kanskje som småbarnsforelder brukt verdifull tid på å lese helt ned hit for å få Toppes beste tips. Her er belønningen: – Hold styr på vaskerommet, det er det eneste som betyr noe! Du må ha kontroll på rene klær og skitne klær. Slik at du har klær å gå med om morgenen. Og glem antrekk, da lager du bare trøbbel for deg selv.  Og mens vi er inne på klær og barn, så kommer hun med et bonus-tips: – Slutt å tro at du kan kle på unger klær. Når barnet er blitt så stort at det begynner å gå, kan det kle på seg selv – og så bare lar du dem gå med det de tar på seg.

Summary: Barne- og familieminister Kjersti Toppe mener forventningene som foreldre setter for seg selv er for høye.

Summary: Toppe anbefaler foreldre å senke standarden og slappe av. Hun erkjenner at det er et kollektivt press på foreldre, spesielt grunnet sosiale medier.

Summary: Hun mener at politikken kan gjøre det mer attraktivt og senke tersklene for å få barn.


Forsvareren om drapene i Sørfold: – Slett ikke sikkert politiet finner svar

Hva som fikk en 19-åring til å drepe mor og stefar og knivstikke lillesøsteren før han tok sitt eget liv, fremstår så langt som et mysterium. Politiet venter på resultatet fra den sakkyndige likundersøkelsen. Mye etterforskning gjenstår etter tragedien i Sørfold natt til første nyttårsdag. – Jeg ser ikke noe motiv. Det er slett ikke sikkert politiet finner svar, sier advokat Tor Haug til VG. Han forsvarer den avdøde 19-åringen. Drapssiktede har ingen dokumentert historikk med vold, rus eller psykiatri, så langt forsvareren vet, som kunne forklart hvorfor han angrep sine nærmeste. – Foreløpig er det uforståelig. Saken er en stor tragedie for alle berørte, sier Haug. Politiet i Nordland ble natt til 1. januar klokken 04.52 varslet om at det pågikk knivstikking i eneboligen i Straumen i Sørfold.  Ved ankomst en halvtime senere fant politiet tre døde: En mann og en kvinne i 40-årene og en mann i slutten av tenårene. Mannen og kvinnen var ekteparet Elin Nordhei Bordi og Terje Åsmund Nordhei, begge 46 år. En 11 år gammel jente ble fløyet til Nordlandssykehuset med knivskader som ikke var livstruende. En 16 år gammel jente var fysisk uskadet. Det var 16-åringen som varslet nødetatene. Politiet har siktet den 19 år gamle mannen som tok sitt eget liv, for drap på sin mor og stefar og drapsforsøk på sin halvsøster. – Etterforskningen så langt har styrket politiets hovedteori, opplyste politiadvokat i Nordland Kristine Pedersen fredag. Kvelden i forveien var familien samlet til nyttårsselskap, med nær slekt som gjester. VG får opplyst at ingenting så langt tyder på at det oppsto uoverensstemmelser nyttårsaften. Det er per nå ingen kjente konflikter som kan peke frem mot tragedien. – Komplisert sak – De er veldig ordentlige og skikkelige folk. Saken er komplisert og til dels uforståelig, sier Eirik Andre Simonsen til VG.  Han er bistandsadvokat for Terje Åsmund Nordheis etterlatte. Familien skal ha gått til ro etter nyttårsrakettene. Den drapssiktede 19-åringen skal ha vært hjemme hele kvelden og natten.  Sakkyndig likundersøkelse av de tre døde blir foretatt ved Universitetssykehuset Nord-Norge (UNN) i Tromsø. Resultatet foreligger ikke ennå. – Obduksjonsrapporten blir viktig. Den kan gi svar om sykdom eller påvirkning og – sammenholdt med kriminaltekniske undersøkelser – om hendelsesforløpet, sier advokat Haug. Lars Uhlin-Hansen er professor i rettsmedisin og patologi ved Universitetet i Tromsø. Han forklarer om obduksjon på generelt grunnlag: – Vi kan til en viss grad si om skader passer med å være påført av en annen eller selvpåført. Det er opplysninger jeg tenker vil være av betydning for politiet når de skal finne hendelsesforløpet. Finner ikke psykoser Uhlin-Hansen opplyser videre at prøver fra blod og urin rutinemessig sendes til toksikologisk undersøkelse. Laboratoriet vil undersøke prøvene mot et stort antall legemidler og rusmidler. – Vi kan finne infeksjoner, svulster eller akutt blødning i hjernen som kan forårsake en forstyrrelse, men vi kan ikke finne spor av psykoser eller handlinger begått i søvne, sier rettsmedisineren. Han sier at fravær av rusmidler og sykelige prosesser i hjernen også kan være med og understøtte eller svekke politiets hypoteser. – Negative funn kan også ha betydning, sier Uhlin-Hansen. Ny status neste uke Det gjenstår flere etterforskningsskritt før politiet kan konkludere, blant annet sentrale avhør.  – Motivet er fortsatt uklart. Så det er veldig sentralt i politiets etterforskning å finne ut av hva som kan ha vært foranledningen, sa politiadvokat Kristine Pedersen fredag. Politiet har beslaglagt to kniver som kan være mulige gjerningsvåpen. Etterforskerne gjennomgår elektroniske beslag, som mobiler. Kommunikasjonsleder ved Nordland politidistrikt Tove Kaspersen opplyser til VG torsdag at oppdatert status fra etterforskningen kommer neste uke. – Det er ikke usannsynlig at jeg vil begjære etterforskningsskritt som vitneavhør eller tekniske undersøkelser, om jeg finner mangler ved politiets arbeid, sier advokat Tor Haug. Sørfold strekker seg fra svenskegrensen ut til kysten i Indre Salten. De fleste bor i kommunesenteret Straumen, en times kjøring nordøst for Bodø. Tragedien har gjort sterkt inntrykk i nordlandskommunen som har knapt 2000 innbyggere. Advarer mot rykter Den jevnaldrende stebroren til drapssiktede skal ha blitt hengt ut som gjerningsperson i sosiale medier. Han bor et annet sted og var ikke til stede i farens hus nyttårsnatten. Til Saltenposten sier Brian (19) at ryktespredningen har vært en grusom ekstrabelastning i en tid som er ubeskrivelig vond i utgangspunktet. – Jeg tenker folk skal være veldig forsiktige med å spekulere og sette ut rykter i sosiale medier i en så alvorlig sak, sier forsvarsadvokat Tor Haug.

Summary: En 19-åring drepte mor og stefar, knivstakk lillesøster og begikk selvmord i Sørfold på nyttårsdagen

Summary: Motivet for angrepet er fortsatt uklart, og den siktede hadde ingen kjent historie med vold, rus eller psykiatri

Summary: Politiet venter på resultatet av obduksjonen. Rettsmedisinerne kan ikke finne spor av psykoser, men undersøkelsene kan avdekke bruk av rusmidler

Summary: Etterforskning pågår, inkludert avhør og gjennomgang av elektroniske beslag som mobiler


Drapet i Løten: Siktet kvinne forandret forklaring underveis i avhør

Politiet mener at den 42 år gamle kvinnens forklaringer i nytt avhør har styrket mistanken om at hun skal ha drept Ole Andreas Sønstvedt (37).  Det kommer frem i en kjennelse fra Eidsivating lagmannsrett.  Da kvinnen møtte til avhør i slutten av februar, ble hun konfrontert med en rekke funn politiet har gjort. I avhøret skal hun ha forandret forklaring på flere områder.  «Hun forklarer seg ulikt om de samme omstendighetene underveis i dette avhøret», heter det i kjennelsen. Avhøret skal ha gjort at politiet ble styrket i sin mistanke om at kvinnen har drept eller medvirket til drap på Ole Andreas Sønstvedt.  Sønstvedt er ifølge politiet mest sannsynlig drept på nyttårsaften eller kort tid etter. Det siste livstegnet fra 37-åringen er på gården som kvinnen eier i Løten.  Det kommer også frem at den 42 år gamle kvinnen har forklart seg ulikt om omstendigheter som hun tidligere har forklart seg om til politiet. Forklaringen hennes skal på flere punkter heller ikke harmonere med det politiet har funnet i saken. Kvinnen har heller ikke plausible forklaringer på funn og opplysninger politiet har konfrontert henne med, ifølge kjennelsen.  «Siktedes forklaringer er ikke egnet til å svekke mistanken mot henne, særlig ikke når forklaringene ses sammen med øvrige opplysninger i saken», skriver retten. Mener hun er uriktig anklaget VG har fremlagt det som kommer frem i denne saken overfor kvinnens forsvarer Jens-Henrik Lien. Han sier at han ikke kan kommentere detaljer i hennes forklaring. Den 42 år gamle kvinnen har hele tiden nektet å ha noe med drapet å gjøre.  I kjennelsen kommer det frem at kvinnen i avhør har reist spørsmål om og hvorfor noen uriktig prøver å kaste mistanke over på henne. VG har stilt en rekke spørsmål til politiadvokat Liv Hilde Nytrøen om det som kommer frem i den ferske kjennelsen. Gjennomgående svarer hun: – Dette er et dokument som er klausulert, så det kan ikke politiet kommentere offentlig. Nytrøen sier imidlertid at det ikke er noen andre mistenkte eller siktede i saken.  Funn på gården Eidsivating lagmannsrett mener at politiets opplysninger og funn tilsier at det er den 42 år gamle kvinnen som har drept Sønstvedt, eller at hun har medvirket til dette.  Dette bygger de på funnene som er gjort på gården, at det kun var 42-åringen og Sønstvedt til stede på gården og at det også er det siste stedet han kan knyttes til.  Kvinnen ble varetektsfengslet i fire nye uker 24. februar, men anket altså til Eidsivating lagmannsrett. Der ble ikke kvinnen hørt, og retten opprettholdt fengslingen.  Kjennelsen er tidligere omtalt.  Kvinnen ble pågrepet hjemme den 24. januar, og politiet har siden saumfart gården hennes over lengre tid.

Summary: En 42 år gammel kvinne mistenkes for drapet på Ole Andreas Sønstvedt (37)

Summary: Eidsivating lagmannsrett sa at kvinnens forklaring i et nytt avhør styrket mistanken om at hun drepte eller medvirket til drapet

Summary: Sønstvedt ble mest sannsynlig drept på nyttårsaften eller kort tid etter på kvinnens gård i Løten

Summary: Kvinnen eier gården der 37-åringens siste livstegn ble registrert

Summary: Hun nekter for å ha noe med drapet å gjøre og sier at noen uriktig prøver å kaste mistanke på henne


Strømmeutvalget: Anbefaler strømming av mindreårige i idretten

Flertallet i «Strømmeutvalget» har kommet med anbefalingen om at en bør gå tilbake til en nedre aldersgrense på 13 år for strømming av idrett. Utvalgets leder Kristin Veierød la frem rapporten på en pressekonferanse fredag formiddag. Det anbefales om at barn og unge i 15-årsklassen kan filmes og strømmes i idretten. Med en nedre aldersgrense på 13 år. Ti i utvalget var for, to imot.  Men tre av dem som stemte for, ønsket en strengere linje enn resten: De ønsker bare å åpne for at enkeltarrangementer kan strømmes på breddenivå, under gitte betingelser.  Dermed er det splid i utvalget, på det mye omtalte spørsmålet om i hvilken grad mindreårige bør strømmes.  – Vi har ikke klart å samle utvalget om en felles anbefaling tilbake til NIF. Det har verken utvalget eller jeg som leder klart, sier Veierød. Rapporten skulle egentlig legges frem i september. – Mandatet har nok vært større enn vi kunne forutse, og jussen var mer uklar en vi så for oss i utgangspunktet, sier Veierød om hvorfor det ble forsinket. Dermed kan aldersgrensen bli senket. Den har vært på 18 år siden januar da norsk idrett – sammen med strømmetjenesten MyGame – tok en fot i bakken etter flere uheldige episoder innenfor strømming. Det er idrettsstyret i idrettsforbundet som skal ta den endelige beslutningen. Ifølge VGs opplysninger er det kalt inn til ekstraordinært styremøte om utvalgets rapport mandag. «Bakgrunnen for flertallets anbefaling er særlig idrettens og en rekke utøveres interesse i å kunne dele arrangementer med flere enn de som fysisk har mulighet til å være til stede, og den betydning dette også vil kunne ha for engasjementet og tilslutningen til idretten generelt og den idrettsgrenen som strømmes spesielt», heter det blant annet i utvalgets konklusjon. Ada Sofie Austegard var én av to i det lille mindretallet mot anbefalingen om å filme ned til 15-årsklassen. Hun er leder i Stine Sofies Stiftelse. Jonas Austmo Kolstad fra Trøndelag idrettskrets var den siste som utgjorde mindretallet i utvalget.  Utvalgets leder Kristin Veierød, Sylvi Ofstad og Rune Røksund anbefaler for at det ikke åpnes for strømming av breddeidrett under 18 år på generelt grunnlag. Det var i 2022 det ble klart at TV 2 og Amedia i samarbeid med MyGame skulle strømme fotball, håndball, innebandy, basketball, volleyball og ishockey ned til 15-årsklassen landet over. VGs omtale av 12-åring i slåsskamp og en hendelse der unge ble filmet uten at selv visste det, skapte en stor strømmedebatt i Norge.  Det er bakgrunnen for utvalget, som startet i mars. Det er Norges idrettsforbund som har satt opp utvalget. Like etter fikk strømmeutvalget kritikk. Ada Sofie Austgard var i utgangspunktet ikke invitert til utvalget. Hun er grunnlegger og leder av Stine Sofies Stiftelse. Organisasjonen jobber mot overgrep av barn og unge. Utvalget besto av flere representanter for dem som har inngått avtaler med strømmeselskapet MyGame, og som allerede har uttalt seg positive til filming av barn på norske idrettsanlegg. – Da jeg så hvem som sitter i dette utvalget, ble jeg først og fremst veldig skuffet. Deretter kjente jeg på en sterk bekymring, sa Austegard da.  Hun ble kort tid etter tatt inn i varmen.

Summary: «Strømmeutvalget» presenterte fredag sin rapport.

Summary: Der har et flertall stemt for at de anbefaler at barn og unge ned til 15-årsklassen kan strømmes.

Summary: Ti i utvalget var for, to imot.

Summary: Idrettsstyret i Norges idrettsforbund tar den endelige avgjørelsen.

Summary: I januar ble det innført en midlertidig aldersgrense på 18 år.


Hamas-topp ble invitert til hemmelig møte i Norge. Da satte Huitfeldt foten ned.

OSLO/ISTANBUL (Aftenposten): Den israelske fredsaktivisten Gershon Baskin ville holde hemmelige forhandlinger med Hamas i Norge. Det sa den norske regjeringen nei til. Gershon Baskin skulle ha et hemmelig møte med Hamas i fjor. Alt gikk i vasken da han involverte den norske regjeringen. Baskin har i flere tiår jobbet med å finne løsninger på konflikten mellom israelerne og palestinerne. Han har bygget opp et unikt kontaktnettverk i Hamas og har vært involvert i flere forhandlinger om å få løslatt israelske gisler. Baskin var blant annet sentral i prosessen med å få løslatt Gilad Shalit i 2011, en israelsk soldat som ble kidnappet i 2006. I et innlegg på en blogg han skriver for den israelske avisen Times of Israel, forteller Baskin nå om et forsøk han gjorde i fjor på å få i gang fredssamtaler med Hamas igjen.  Det ble spolert av norske myndigheter, sier Baskin til Aftenposten. Ville lande forslag til langvarig våpenhvile I 2021 ville Baskin prøve å gjenopplive forhandlinger om langvarig våpenhvile. Da tok han kontakt med Ghazi Hamad, et medlem av Hamas’ politbyrå, som han tidligere har hatt en relasjon med. Baskin sendte over et utkast til en avtaletekst som de to hadde diskutert tilbake i 2012. Etter å ha brukt måneder på å overbevise ham, gikk Hamad til slutt med på et møte. Det kunne skje i Egypt, Sveits eller Norge, forteller Baskin til Aftenposten.  Ambassadøren var positiv Til slutt viste Norge seg å bli det beste alternativet. Baskin tok i 2022 kontakt med Norges daværende ambassadør til Israel, Kåre R. Aas. – Han var veldig hjelpsom og støttende. Det vi trengte, var å skaffe Hamad et visum til Norge, som ikke var et Schengen-visum, forklarer Baskin. Aas sa han skulle snakke med Utenriksdepartementet (UD). Men først ville han verifisere at Hamad mente alvor. Han sendte derfor en representant til Gaza for å snakke med Hamas-lederen. – De stilte en masse spørsmål som gjorde Hamad nervøs. Han ble mistenksom og unnvikende. Hamad mente at for mange mennesker nå visste om møtet. Han ville ikke lenger møtes. Huitfeldt ville si fra til Israel Baskin klarte likevel å overbevise Hamas-lederen om at de kun hadde involvert personer som skulle ordne med visumet. Deretter tok Aas kontakt med daværende utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap). Det var da Huitfeldt tok en beslutning som sporet av hele prosessen, ifølge Baskin: – Utenriksministeren sa hun måtte snakke med israelerne om dette før hun kunne gå med på det. Da sa jeg til ambassadøren at de kunne glemme det. Norge var ikke lenger aktuelt. – Drepte hele møtet Hele poenget med slike møter er at de skjer i all hemmelighet, forklarer Baskin. Årsaken er at forhandlinger på dette stadiet er ekstremt sensitive. For israelere er det ulovlig å være i kontakt med Hamas, sier Baskin. Dersom Ghazi Hamad ikke hadde hatt støtte fra resten av Hamas-ledelsen, ville det også være et brudd på Hamas’ politikk om ikke å snakke med Israel. Aftenposten har stilt Huitfeldt en rekke spørsmål om saken. Hun ønsker ikke å kommentere saken, men viser til UD. Heller ikke Kåre R. Aas vil kommentere saken, også han viser til UD. «Vi har ingen kommentar til påstandene fra Gershon Baskin», skriver kommunikasjonsrådgiver Guri Solberg i en e-post. Aftenposten har fått historien bekreftet av en kilde med nær kjennskap til prosessen. Huitfeldt sitter nå på Stortinget etter at hun i oktober ble kastet som utenriksminister og erstattet med Espen Barth Eide (Ap). Et lite vindu for endring Etter Huitfeldts involvering fikk Hamad kalde føtter, sier Baskin. Han understreker at han ikke kan vite om Hamas-lederen hadde møtt opp, men sier at Huitfeldts innblanding gjorde det helt umulig å gå videre med forhandlingssporet. Baskin sier han ble helt satt ut av Huitfeldts håndtering. – Jeg var målløs. Jeg kunne ikke tro det. Baskin sier også at han har lært å ikke bli for optimistisk. Men på dette tidspunktet hadde Israels daværende statsminister Naftali Bennett smått begynt å åpne for at flere palestinere fra Gazastripen skulle få arbeidstillatelser i Israel.  – Det var en følelse av at det igjen fantes en sjanse til å endre virkeligheten. Kanskje kunne vi bruke det lille vinduet til å utvide partenes forståelse av situasjonen. Jeg visste det ville bli vanskelig å selge det til den israelske siden. Men uten en konkret plan man kan legge frem for beslutningstagerne på begge sider, finnes det i hvert fall ingen sjanse for endring. Det var det Baskin håpet avtaleteksten med Ghazi Hamad kunne få på plass.  Det hører med til historien at Hamas’ militære fløy skal ha begynt å planlegge angrepet mot Israel allerede i 2021. Det har en talsperson sagt til The Wall Street Journal. – Norge er kjent for hemmelige samtaler Norge har en lang historikk med hemmelige fredssamtaler. Det sier Øyvind Svendsen, seniorforsker ved Norsk utenrikspolitisk institutt. Svendsen viser til flere eksempler: I 2011 ble det kjent at daværende utenriksminister Jonas Gahr Støre snakket hemmelig med Hamas. I 2018 ble det kjent at Norge i hemmelighet forsøkte å stanse krigen i Libya. – I akkurat denne situasjonen var kanskje avveiningen at det var vanskelig å legge til rette for samtaler med Hamas uten å orientere Israel, sier Svendsen. – Hva er risikoen for UD? – Risikoen er å svekke relasjonene til parten som holdes utenfor. Spesielt i en så betent konflikt. Her har Norge hatt en selvtillit tidligere, som nå utfordres av all uroen i verden. Har fortsatt kontakt med Hamas Selv om Norge ikke ville fasilitere Gershon Baskins samtaler med Hamas, har de hatt jevnlig kontakt med Hamas siden de vant valget i 2006. Det skjer på embetsnivå. Det skriver UDs kommunikasjonsrådgiver i en e-post. De har hatt kontakt også etter terrorangrepet på Israel 7. oktober. – Vi har vært krystallklare på vår fordømmelse av angrepet og bedt om at alle gislene må løslates umiddelbart, skriver Solberg.

Summary: Den israelske fredsaktivisten Gershon Baskin ville holde hemmelige samtaler med Hamas i Norge, noe den norske regjeringen sa nei til.

Summary: Baskin ville forhandle om en langvarig våpenhvile, men møtet ble stoppet da daværende utenriksminister Anniken Huitfeldt krevde å informere Israel.


Tregt boligmarked: Slik unngår du å gå på en økonomisk smell

Har du kjøpt ny bolig, men sliter med å få solgt den du allerede eier? Ekspertene anbefaler disse grepene dersom du risikerer å sitte med flere boliglån. Saken er først publisert hos Dine Penger. – Det tar litt lengre tid. Det går litt tungt og i øyeblikket treigere enn det har gjort på en stund. Det sier administrerende direktør i Eiendom Norge, Henning Lauridsen.  Inflasjon og økte renter har ført til et mindre hett boligmarked enn det som har vært de siste årene. Boligprisene er ventet å falle og antall usolgte boliger har økt.  Er du blant dem som ikke får solgt boligen din? Og har du allerede kjøpt en ny bolig? Da kan det hende du kjenner på frykten for å ende opp med to lån, og hva som vil skje med økonomien din.  VG har spurt flere eksperter om hvilken hjelp det er å få. Mellomfinansiering og avdragsfrihet Odd Hultmann er direktør personmarked i Nordea. Han sier at Nordea har kunder som i skrivende stund sitter med to boliger, noe lenger enn forventet.  Han understreker likevel at de fleste boliger fortsatt selges innenfor normert tid, som er seks måneder. Ifølge Hultmann er det god hjelp å få hos banken om du finner deg i en situasjon hvor du ikke får solgt, og risikerer å bli sittende med to lån.  Den første løsningen, ifølge Hultmann, er å tilby en mellomfinansiering. En mellomfinansiering betyr at du får et midlertidig lån fra banken, for å kunne kjøpe en bolig før du har solgt den du bor i.  – Og en mellomfinansiering kan vare opp til 12 måneder, sier Hultmann.  – En mellomfinansiering vil ofte bety at de månedlige lånekostnadene blir høye, men da kan vi tilby avdragsfrihet.  Har du avdragsfrihet på lånet ditt, betaler du i en periode kun renter. Rentene på mellomfinansieringen vil være noe høyere enn for et ordinært boliglån. Hultmann understreker at mellomfinansieringen ikke heller er låst til 12 måneder.  – Hvis man har økonomi til å betjene lånet i noen måneder utover de tolv, kan vi strekke det litt, sier han. Tre alternativer Det viktigste Hultmann mener du kan gjøre om boligen din ikke blir solgt, er å ta kontakt med banken din. Særlig når overtagelsesdatoen for din nye bolig nærmer seg. – Da vil vi sammen se på hvilke alternativer du har.  Det første alternativet: Å sette ned prisen på den boligen du skal selge.  – Jeg har ganske mange ganger vært med på å si at selv om det smerter å gå ned 15 prosent, så tilsier økonomien at vedkommende klarer det, sier Hultmann.  En lavere pris for boligen du skal selge, vil bety at lånet du sitter igjen med blir tilsvarende høyere.  Hvis boligen likevel ikke blir solgt av å sette ned prisen – eller hvis selger ikke ønsker å sette ned prisen – finnes det et alternativ nummer to: Å bli boende i din gamle bolig.  – Har du ikke økonomi til å sitte med to boliger, kan det være aktuelt å se om markedet har større interesse for den nye boligen du har kjøpt. Det er kanskje ikke det du ønsker, men du eier likevel en bolig, og ender ikke på gaten, sier Hultmann.  Alternativ nummer tre: Å se på om man har økonomi til å drifte to boliger i en kortere eller lengre periode, eventuelt ved å leie ut den ene. – Det kan være riktig for noen, sier han.  Ikke tjent med panikk Han sier at flere nok må belage seg på å få en lavere pris for boligen sin enn det de kunne fått for noen år tilbake. Det er en alvorsprat de nå oftere tar med kunder som vurderer å selge.  – Og for kundenes del er det viktig å be meglerne om å være ærlige når de setter en prisantydning, sier Hultmann.  Han mener det skal svært mye til for å ende opp i et varig økonomisk uføre, så lenge man tar kontakt med banken sin.  – Ingen er tjent med panikk. Mange ville blitt overrasket over hvor fleksible bankene er sammen med kunden, sier Odd Hultmann, og understreker at praksisen stort sett er lik uansett hvilken bank du har.  – Jeg ville blitt veldig overrasket hvis du fikk ulike svar i andre banker.  – Ikke like hett Stian Lorentz Barli Colberg er kredittsjef i SpareBank 1 Østlandet. Han forteller at de fleste boliger i all hovedsak blir solgt, men at det i mange tilfeller nå tar lengre tid enn tidligere.  – Ikke alle budrunder er heller like hete som før, og av og til må selgeren akseptere en lavere pris enn først forventet, sier Barli Colberg. I en situasjon der kunden blir sittende med to lån, forteller han at en vanlig løsning er å gi avdragsutsettelse i en midlertidig periode, slik at kostnadene ikke blir for store.  – Dette gjelder i utgangspunktet i en begrenset periode, men gjennom tett oppfølging og dialog med rådgiver underveis i prosessen, finner vi som oftest frem til gode løsninger, også i de tilfellene der salget tar lengre tid enn forventet, sier han, og legger til at også utleie kan være en mulighet, om kunden har anledning til å håndtere den samlede gjelden på sikt. Barli Colberg understreker at det i de fleste situasjoner løser seg, men at det vil være tilfeller hvor en må redusere prisen på boligen man prøver å selge, eller forsøkte heller å selge den nye boligen man har kjøpt. – Men dette opplever vi heldigvis svært sjelden, sier han.  – Is i magen Hallgeir Kvadsheim er økonomiekspert for VGs Dine Penger og programleder for TV-programmet «Luksusfellen». Han understreker at det normale er å kjøpe før man selger, og at det derfor ikke er rart om flere befinner seg i en situasjon der de er redd for å bli sittende med to boliger.  – Du har fått markedet i fleisen, sier Kvadsheim. Skal du flytte fra en toroms til en treroms sentralt i Oslo, er det mindre problematisk å selge før du kjøper, mener han, for da er du sikker på at du skal få kjøpt noe.  – Men er du i en familiesituasjon i et mindre boligmarked, da er det rasjonelt å kjøpe før du selger, så du er sikker på at du får noe som er riktig for din familie, og for ikke å risikere at du må på leiemarkedet.  At markedet sakker ned, er noe som skjer fra tid til annen, mener Kvadsheim, og rådet hans er følgende: – Det er nok lettere sagt enn gjort, men ha is i magen. Det kommer til å bli enda tregere utover høsten, men man tror at rentene vil nå toppen mot slutten av 2023, og at man ut på tidlig vår i 2024 vil oppleve en rekyl i boligmarkedet.  Altså tror han at markedet vil ta seg opp igjen når rentetoppen er nådd. Fordi da ser folk at de faktisk klarer den renten som gjelder nå, og da vil de tørre å kjøpe.  – Det er usikkerheten som bremser markedet nå, sier han.  – Jeg skjønner veldig godt om folk ikke tør å vente med salget, for man kan selvsagt ikke gi en garanti for at ting bedrer seg etter nyttår. For høye forventninger Kvadsheim mener at det beste du kan gjøre mens du venter på å selge, er å snakke med banken din.  – En ting som er viktig her, er at bankene er på lag med kundene sine. At de mellomfinansierer utover den første seksmånedersperioden, og det vil jeg nesten forutsette at bankene gjør, sier Kvadsheim, som også driver selskapet «Inkassoregisteret».  Han advarer mot å ta opp lån andre steder for å håndtere utgiftene dine. – Hvis du trikser og mikser med andre lån ved siden av, og et halvt år senere går til banken din og sier at det er krise, da kan det fort være at banken din sier nei. Så håper jeg ikke at bankene blir så vettskremte at de kutter eller gjør mellomfinansieringen veldig dyr.  Også Kvadsheim ser at mange har hatt altfor høye forventninger om prisen de skulle få for boligen sin. I en situasjon hvor et salg gikk tregt, ville han i første omgang forsøkt å sette ned prisen på boligen.  – Men om det er tomt på visning, og det er der mange er akkurat nå, ville jeg forsøkt å utsette salget. Husk også at det er et veldig godt leiemarked nå, så du vil kanskje få en ganske bra inntjening på å leie ut, sier Hallgeir Kvadsheim.  – Ikke nødvendigvis nok til å dekke alle kostnader, men til å holde ting flytende.  – Vil stige igjen Administrerende direktør i Eiendom Norge, Henning Lauridsen, understreker også viktigheten av at boligene som legges ut for salg er riktig priset.  For brukte boliger selges fortsatt, om enn ikke like raskt som tidligere. Og det er de dyreste boligene som nå er vanskeligst å omsette, ifølge Lauridsen. I likhet med Kvadsheim mener også Lauridsen at boligprisene vil synke utover året.  – Men så kommer de til å begynne å stige igjen. Det tidspunktet sentralbanksjefen annonserer at rentetoppen er nådd, vil det antagelig gjøre at bruktboligmarkedet blir litt sterkere igjen.  Under pandemien var markedet ekstraordinært, mener Lauridsen. Da var renten på null og mange benyttet seg av muligheten til å kjøpe seg oppover i markedet.  – Nå er vi tilbake til en normal. Ser vi på markedet som en helhet, er det likt det vi hadde i 2018 og 2019, sier han.

Summary: Økt inflasjon og høyere renter har bidratt til et roligere boligmarked i Norge, noe som gjør det vanskeligere for folk å selge boligene sine.

Summary: Bankene tilbyr mellomfinansiering, som er et midlertidig lån for å kjøpe en bolig før den gamle er solgt. Dette kan vare i opptil 12 måneder, og bankene kan også tilby avdragsfrihet.

Summary: En annen løsning kan være å redusere prisen på boligen, bo i din gamle bolig, eller leie ut den ene boligen hvis du sitter med to.

Summary: Økonomer forventer at boligmarkedet vil se en bedring etter at rentetoppen er nådd.


Nå slår Erik ten Hag tilbake mot kritikere: – Jeg forstår det ikke

Hvordan kan man si at dette Manchester United-laget mangler ledere og karakterstyrke? Det lurer i alle fall manager Erik ten Hag på etter den høydramatiske 4–3-seieren over Liverpool på Old Trafford. – Jeg forstår det ikke, hvorfor den (kritikken) kommer. Dette er spillere med karakter. Det viser de igjen i dag, og ikke for første gang, sier han på pressekonferansen etter kamp. En gjennomgående kritikk mot den nåværende United-årgangen er at de mangler ledere og karakterstyrke.  Det er en skarp kontrast til gullalderen, da garderoben var full av sterke personligheter. En av dem – legenden Roy Keane – har vært den fremste kritikeren på dette området.  Bilder som dette har fått mye oppmerksomhet de siste sesongene: Med jevne mellomrom har Keane slaktet klubben for å mangle disse to egenskapene han setter så høyt. Så sent som i januar ga han det glatte lag til flere av spillerne. Men med to mål i ekstraomgangene for å snu 2–3 til 4–3 mot Liverpool, var Keane fornøyd med det han så. – United viste karakter(styrke) og personlighet. Det er lenge siden sist, og det er veldig fint å se, sa Keane hos ITV. Han roste gamleklubben for å få Old Trafford til å riste, etter en sesong de har fått mye kritikk - som denne situasjonen med Marcus Rashford:  Ten Hag har hele tiden stått på det at han har mentalt sterke spillere i sin tropp, og fikk om ikke annet kraftig forbedret sin sak med søndagens seier.  Den kan ha reddet både sesongen og Manchester United-karrieren til Amad Diallo, som ble matchvinner i det 120. minutt. Nederlenderen anmoder kritikerne om å se utenfor kun resultater og det som skjer på banen. – Vi har hatt så mange tilbakeslag i form av skader, vi har måttet tilpasse oss. Det du har sett de siste månedene, viser at vi kan gjøre det bedre enn i høst. Vi får seirene, jeg er stolt av måten vi løser det på i januar, i februar og i mars. Selv om vi ligger litt bak (i ligaen), sier ten Hag.

Summary: Manchester United vant 4-3 mot Liverpool i en høydramatisk kamp

Summary: Manager Erik ten Hag avviser kritikk om mangel på ledere og karakterstyrke i laget

Summary: Roy Keane, ofte kritisk mot sitt tidligere lag, roser Uniteds innstilling og personlighet mot Liverpool

Summary: Ten Hag ber kritikere se helheten og lagets utvikling de siste månedene


Kollen-sjefen ønsker Northug velkommen: – Det skal ikke stå på oss

Slike bilder ser gjerne Holmenkollen Skifestival flere av.  Petter Northugs overraskende resultater under Norgescup i helgen, har fått norske skiarrangørerer til å drømme.  Både Northug selv og landslagstrener Eirik Myhr Nossum har åpnet for at den 38 år gamle skipensjonisten kan stille på femmila i Holmenkollen i mars, og VM i Trondheim neste år. – Det er overraskende at han gjør det så bra. Man må bare ta av seg hatten. Så leste jeg forslaget om han ikke skulle gå i Kollen. Da tenkte jeg i mitt stille sinn: «Velkommen», sier Stefan Marx til VG.  Han humrer litt, men det er tydelig at den daglige lederen i Holmenkollen skifestival ønsker seg Northug på start.  – Jeg tror nok at det hadde vært veldig attraktivt for publikum å se han gå i Kollen. Han er hjertelig velkommen, sier Marx.  – Hvor mange tusen ekstra langs løypa tror dere han kan dra?  – Vi har ikke noe analyse og tall her. Men magefølelsen sier at han trekker veldig mye publikum, både blant de skiinteresserte og blant de som er interessert i god underholdning. Han er et stort navn, sier Marx.  – Jobber dere nå hardt inn mot Northug-leiren om at dette er noe han bør satse mot?  – Vi har nok sendt litt signaler på at han er velkommen. Mest til våre eiere i skiforbundet, sier Kollen-sjefen.  Åge Skinstad kommenterte Northugs sjokkrenn i helgen. Til daglig er han VM-sjef for det som skal skje i Trondheim om ganske nøyaktig ett år.  Han velger den noe med diplomatiske linjen på hvorvidt Northug vil være et trekkplaster.  – Skisporten står veldig sterkt. VM på ski kommer cirka hvert 15. år og er den største folkefesten om man ser bort fra OL. Vi har veldig mange gode løpere, men det er klart at hvis Northug og Johaug er så gode at de finner ut at de har lyst til å kvalifisere seg, så er det kun et pluss, sier Skinstad til VG.  – Det er ekstremt morsomt hvis de klarer det, men uansett så kommer vi til å ha svært sterke norske lag og utenlandske konkurrenter i VM neste år, sier Skinstad, som også påpeker at han er svært glad for at Johann André Forfang hoppet ned til bakkerekord i Willingen i helgen.  – Hva tror du Northug kan gjøre med interessen rundt VM?  – Det er helt umulig å svare på. Jeg oppfatter det norske skipublikum som interessert uansett hvem som går. De fleste må nok belage seg på å kjøpe billett før uttaket blir gjort uansett, sier Skinstad.

Summary: Petter Northug åpner for å stille på femmila i Holmenkollen og VM i Trondheim neste år etter gode resultater i Norgescup.

Summary: Det hadde vært veldig attraktivt for publikum å se Petter konkurrere igjen, sier daglig leder i Holmenkollen Skifestival, Stefan Marx.

Summary: Åge Skinstad, VM-sjef i Trondheim, mener at Northug og Therese Johaug vil være et pluss for arrangementet.


Tyver stjeler kremen – krukkene står igjen

De eksklusive hudkremene i taxfree-butikkene ved norske flyplasser tømmes av reisende.  Det er dyrt å reise på ferie, spesielt i disse tider. Før du i det hele tatt har kommet deg på flyet blir du møtt av mange fristelser. For noen blir kanskje fristelsen for stor.  – Det er vanlige reisende som står for de fleste tyveriene ved flyplassene. De stjeler for rundt 1000 til 2000 kroner, sier HR- og kommunikasjonsdirektør i Travel Retail Norway, Haakon Dagestad, til VG.  Travel Retail Norway driver butikkene på Avinors flyplasser i Oslo, Bergen, Trondheim og Stavanger. Profesjonelle tyver stjeler for en verdi opp til 150.000 kroner.  Sigaretter, parfymer og solbriller er stort sett varene det blir tatt mest av. Men eksklusive hudkremer med en prislapp på opp mot 3500 kroner er også utsatt.  – Noen tar kremen ut av boksen med hendene, andre bruker en teskje, så tar de kremen i den gamle kremboksen sin eller en kaffekopp. Når de blir tatt sier de fleste at «det er jo bare en tester», men etter å ha blitt stilt oppfølgingsspørsmål om hvorfor de tok kremen ut av boksen i et hjørne i butikken, innrømmer de det, sier Dagestad.  Slike tilfeller, der alt innholdet fra produktet er fjernet, blir anmeldt til politiet.  Det var Flysmart24 som først omtalte kremtyveriene.  Ved Oslo lufthavn har såkalte tyvefangere som oppgave å fange opp tyveri. De samarbeider med butikkpersonalet og følger med på videoovervåkning.  – De følger også med i butikkene. Da er de ofte utstyrt med boardingkort og taxfreeposer for å se ut som vanlige reisende. Vi har også andre systemer, som jeg ikke kan gå inn på hva er, for å fange opp tyveri, sier Dagestad. Inkludert tyveri fra butikk, person, bil og kollektivtransport ble det ved Oslo lufthavn anmeldt totalt 636 vinningsforhold hittil i år. Av disse er 265 registrert som tyveri og mindre tyveri fra butikk. – Vinningslovbrudd utgjør omtrent halvparten av det totale kriminalitetsbildet ved Oslo lufthavn, sier fungerende politistasjonssjef på Gardermoen, Roy Alkvist, til VG.  Politistasjonssjefen råder alle til å fjerne verdigjenstander fra bilen og passe godt på bagasjen sin når de er ute og reiser. Tyveriekspert Steinar Vadla Risa påpeker at det ikke bare er tenåringer som stjeler. – Alle slags folk stjeler. Det er først og fremst spenning, merkevarepress og fasadejaget som er motivasjonen, sier han til VG. – Forventer de ikke å bli tatt? – De tenker ikke på at det er videoovervåkning. En dagligvarebutikk og et kjøpesenter er tungt overvåket. Det er også Gardermoen, men folk er bare opptatt av å ikke bli sett av betjeningen eller vektere. Som regel legger tyvene alle kort på bordet når de blir tatt på fersken, ifølge Risa. – Etter min erfaring følger nesten alle tyvene stille og rolig etter vekteren med en gang de blir tatt. De blir kjempeflaue og signerer alle papirer.

Summary: Størstedelen av tyveriene ved flyplassene utføres av vanlige reisende, ifølge Travel Retail Norway.

Summary: Hittil i år er det anmeldt totalt 636 vinningsforhold ved Oslo Lufthavn, der 265 regnes som butikktyveri.

Summary: Ekspert mener spenning, merkevarepress og fasadejakt er hovedmotivasjonen for å stjele.


Honey Boo Boo hotar med att stämma sin egen mamma

Mama June erkänner att hon stulit hundratusentals kronor från sin dotters bankkonto.  Nu har barnstjärnan Honey Boo Boo inte råd att studera på college och hotar med att stämma sin egen mamma.  – Något kommer jag att göra för du ska inte komma undan med att stjäla mina pengar, säger hon i tv-programmet ”Mama June: Family crisis”. I det amerikanska tv-programmet ”Mama June: Family crisis” framkommer det att realityprofilen June Shannon, mest känd som Mama June, 44, har stulit pengar från sin dotter Alana ”Honey Boo Boo” Thompson, 18. June Shannon har tagit pengarna från sin dotters Coogan-konto, det vill säga ett bankkonto där en viss del av barnskådespelares löner sätts in. Det ska garantera att de barn som jobbar inom nöjesbranschen får ta del av pengarna de dragit in i vuxen ålder. Men på kontot saknas hundratusentals kronor, bland annat från Alana Thompsons deltagande i ”Let’s dance” och ”Masked singer”.  June Shannon skyller först på skatter och avgifter.  – Du har 300 000 kronor på kontot, det är jävligt mycket mer än många andra 18-åringar har, säger hon.  – Men jag har jobbat med tv sedan jag var 6 år gammal mamma, svarar Alana Thompson.  Hon säger att hon bara för ”Let’s dance” fick ett sjusiffrigt belopp för att vara med.  – Mamma gör mig riktigt förbannad, hon försöker få allt att handla om sig själv och liksom, var är mina pengar? Jag ska få henne att berätta sanningen och ta reda på var mina pengar är, säger Alana Thompson.  Inga andra familjemedlemmar verkar veta var pengarna är heller.  – Jag trodde ärligt talat inte att hon kunde sjunka så lågt, säger June Shannons andra dotter Lauryn ”Pumpkin” Efird, 24. Alana Thompson: ”Bryr dig inte ett jävla skit” Pengarna skulle gått till att betala Alana Thompsons studier på college. När hon inser att hon nu bara har råd med en termin bryter hon ihop i tårar.  – Du bryr dig inte ett jävla skit om att du tog mina pengar, säger hon till sin mamma.  Till slut erkänner June Shannon att hon endast satt in 20 procent av sin dotters lön på Coogan-kontot.  Alana Thompson hotar då med att stämma sin egen mamma.  – Något kommer jag att göra för du ska inte komma undan med att stjäla mina pengar, säger hon.

Summary: Realityprofilen Mama June erkänner att hon stulit pengar från sin dotter Honey Boo Boos bankkonto, så att hon nu inte har råd att studera på college.

Summary: Pengarna, hundratusentals kronor, saknas från Boo Boos Coogan-konto som barnskådespelare har för att säkra ett ekonomiskt skydd in i vuxenlivet.

Summary: Efter erkännandet hotar nu Honey Boo Boo att stämma sin mamma: ”Något kommer jag att göra för du ska inte komma undan med att stjäla mina pengar”.


Leger slår alarm: Tror viktige meldinger til fastleger ikke har kommet frem

Legeforeningen sier de lenge har vært kritisk til bruken av Altinn som meldingstjeneste. – Det er brudd på taushetsplikten satt i system, sier advokat i foreningen.  Tidligere i juli kom nyheten om at bekymringsmeldinger fra politiet ikke hadde nådd barnevernet i flere kommuner. Meldingene var sendt i internettportalen Altinn, og avdelingsdirektør i Digitaliseringsdirektoratet Andreas Rafaelsen sa til NTB at politiet hadde brukt tjenesten på feil måte. Meldingssvikten overrasket ikke Legeforeningen.  De har i flere år vært sterkt kritisk til bruken av Altinn som meldingstjeneste mellom kommunale instanser som barnevernstjenesten, og fastleger.  Advokat og juridisk direktør i Legeforeningen, Lars Duvaland, mener det er høy risiko for at viktig informasjon kommer på avveie når man bruker Altinn.  – Vi har også sett flere eksempler på at feil person har fått tilgang på sensitive helseopplysninger. Når man sender slik informasjon til legekontoret via Altinn, så får flere på legekontoret, inkludert administrativt personell, tilgang til den. Meldingene må deretter sorteres av noen for at riktig fastlege skal få den. Det er brudd på taushetsplikten satt i system, sier Duvaland. Han beskriver situasjonen som alvorlig.  – Vår opplevelse er at det har vært for dårlig informasjon, veiledning og konsekvensvurdering før man har tatt i bruk Altinn på denne måten. Se lenger ned i saken for svaret fra kommunesektorens organisasjon og Digitaliseringsdirektoratet.  Bergens Tidende omtalte saken først. Legeforeningen sier de har blitt informert av fastleger i landet om at de mottar meldinger i Altinn fra disse instansene: – Dette har vært en plage for oss  Ivar Halvorsen, fastlege og kommuneoverlege i Stavanger, er en av dem som er bekymret. Han kaller meldingssystemet uoversiktlig – Dette har vært en plage for oss fastleger. Mange er rystet over at man får såpass viktig informasjon på en slik uoversiktlig måte. Det er stor frustrasjon rundt dette, sier Halvorsen, som også er leder av Legeforeningens IT-utvalg.  – Tror du fastleger har fått viktige meldinger her som ikke har blitt oppdaget? – Det er høyst sannsynlig ja. Han mener derfor at det haster å få på plass en ny digital løsning. – Til vi har fått en brukbar teknisk løsning må vi faktisk sende informasjon fysisk via brev i posten. Det er det eneste forsvarlige overfor pasientene. Så får vi håpe at vi får en teknisk løsning så snart som mulig, sier han.  Tema siden 2018 Eirik Arnesen er seksjonssjef og lege i Legeforeningen. Han mener bruken av Altinn har vært et problem for leger siden 2018, og sier legeforeningen har vært i flere møter med Digitaliseringsdirektoratet om bekymringene de har. – Digitaliseringsdirektoratet har tidligere gitt uttrykk for at de mener Altinn er godt nok. Vi har sagt at det ikke er det, sier Arnesen.  – Altinn ligger på utsiden av de verktøyene vi skal bruke. Vi bruker Norsk Helsenett, som er den vanlige digitale postkassen i pasientjournalen. Det er veldig upraktisk at vi ikke får all kommunikasjon inn hit, sier han.  Svarer på kritikken Leo Sande Gasnier, produkteier for meldings- og formidlingstjenesten i Altinn svarer på kritikken i en e-post til VG: – Bruk av Altinn forutsetter at tjenesteeier har god kontroll på hvordan man setter opp tjenesten. Det har både Altinn og Digitaliseringsdirektoratet tydelige anbefalinger for hvordan det gjøres.  Han sier Digdir har forståelse for at legene ønsker posten sin ett sted. – Vi jobber sammen med både KS og Helsenett for å gjøre det mulig. Utfordringen med adressering av digital post avgrenset til enkeltpersoner i virksomheter (utover fødselsnummer og organisasjonsnummer) er anerkjent av Digdir og er et sentralt tema i vårt utviklings- og strategiarbeid.  – Ikke gode nok løsninger i dag Siden 2018 har kommuner brukt kommunesektorens organisasjon (KS) sin «SvarUT» -tjeneste for å sende meldinger til fastleger i Altinn.  Tristan Rolstad, fagsjef for digitalisering i KS, svarer i en mail til VG at de er kjent med saken.  – Blant annet med bakgrunn i de problemstillingene legeforeningen har tatt opp, tok SvarUt i desember 2022 i bruk en ny tjeneste i Altinn som kan brukes når det skal sendes taushetsbelagt informasjon. Han sier KS sammen med Digitaliseringsdirektoratet, politiet og Bufdir til høsten skal se på løsninger for å sende digitale meldinger.  – De ulike hendelsene som har kommet opp omkring bruk av Altinn viser etter KS’ vurdering at dagens løsninger i sum ikke gode nok.  – I dette arbeidet er det også naturlig å invitere inn helsetjenesten til dialog, sier Rolstad.

Summary: Legeforeningen slår alarm om bruken av Altinn til å sende viktige meldinger og sier det er stor sannsynlighet for at meldingene kommer på avveie eller at feil person får se dem.

Summary: Juridisk direktør i Legeforeningen, Lars Duvaland, sier det har vært for dårlig informasjon, veiledning og konsekvensvurdering før Altinn har blitt brukt på denne måten.

Summary: Bekymringen er delt av flere leger. Kommuneoverlege i Stavanger mener systemet er uoversiktlig, og det haster med å få en ny digital løsning på plass.

Summary: Kommunesektorens organisasjon (KS) medgir at dagens løsninger ikke er gode nok, og det vil bli nye diskusjoner i august.


Voldstiltalt politimann i retten: - Så ingen annen utvei enn å slå

Mens han slo og slo mot hodet til mannen som lå på bakken, kastet politimannen et blikk opp på kameraet som filmet basketaket. – Der og da tenkte jeg «så bra det er overvåkning som viser hva som er skjedd», forklarer den voldstiltalte politibetjenten i retten. Minuttene som viser den omstridte pågripelsen på Kongsberg natt til 30. oktober 2022, ble vist i Borgarting lagmannsrett tirsdag. – Det var utrolig kaotisk. Jeg møtte motstand som var mer voldsom og varte lenger enn noe jeg har opplevd tidligere, sier politimannen. Også i det ankesaken starter, nekter han seg skyldig i grov vold mot to unge menn og grovt uaktsomt brudd på tjenesteplikten. Han baserer i stor grad sin forklaring på videoopptaket fra bensinstasjonen. – Stresset har tatt en del av minnet, dessverre. Utestedene hadde stengt på Kongsberg. En venneflokk som hadde vært på byen, går til Esso for å få skyss hjem. Der står også to politipatruljer. En vekter vil snakke med politiet på stedet om at han oppfattet at Kevin Winnes Simensen (27) med en håndbevegelse hadde drapstruet ham. Da Simensen og hans kamerat konfronterer vekteren, griper den tiltalte politimannen inn. Han oppfattet stemningen som aggressiv og amper. Politimannen fester et kontaktgrep om Simensens arm, men 27-åringen river seg løs. Politimannen vil legge ham i bakken, men begge faller. – Jeg blir utsatt for voldsom motstand og tenker jeg er i ferd med å miste kontroll. Jeg føler frykt for at jeg kunne bli skadd, forklarer tiltalte. Han tenker at det vil ta for lang tid å trekke pepperspray eller batong. – Jeg begynner å slå mot nese og øre for å få ham ut av spill og få ham til å overgi seg. Men ingen av slagene har noen virkning. SE VIDEO: Dette sier politimannens forsvarer  Politimannen beskriver først en slagserie mot hode og ansikt, siden en til.  Han tømmer boksen med pepperspray i ansiktet på Simensen. Han trekker teleskopbatongen og slår mot låret, slår mot armen. Men Simensen gjør motstand, han nekter å gi seg. – Jeg frykter at jeg ville bli utsatt for alvorlig skade og så ingen annen utvei enn å slå mot hodet hans med batong, forklarer tiltalte. Aktor Marit Oliver Storeng spør hva konsekvensene av slag mot hodet kan være. – Det er jo alvorlig skade. Jeg forstår at det potensielt kan være dødelig. Men det var farligere for meg ikke å slå det slaget enn å slå det. – Du hadde ikke sett hendene hans, bare at han kom mot deg. Hva tenker du om forholdsmessigheten av batongslag mot hodet? – Det er godt innenfor. All smerten jeg forsøkte å påføre ham, har ikke ført frem.  Han ville angripe meg. Jeg måtte sikre at jeg ikke ble alvorlig skadd, svarer tiltalte. Han slår flere slag mot ryggen til Simensen og skriker at han skal ligge i ro. Simensens kamerat Kristian Pablo Teigen (27) kommer til. – Jeg ser en aggressiv mann med truende kroppsspråk og slår ham med batongen, fordi jeg frykter han vil blande seg inn i pågripelsen, sier tiltalte.   Teigen sto i deler av situasjonen med hendene i været. – Det er ikke nok. Han fikk pålegg om å trekke seg unna, ikke om å stå med hendene i været, sier tiltalte i retten. Han slo Teigen to ganger i låret med full kraft. Etter flere minutters kamp får politiet satt håndjern og fotreim på Simensen.  – Hvis noen hadde satt seg på beina hans før min andre slagsekvens, ville vi fått kontroll på ham mye tidligere, sier politimannen i retten. Han mener at politifolkene på stedet ikke var godt nok samkjørt. – Jeg følte jeg jobbet uten tilstrekkelig bistand fra kolleger. Jeg følte ikke at de kom raskt nok til eller var der for å hjelpe meg. Politimannen tror også – etter å ha finstudert videoopptakene – at han kan ha fått et slag i pannen av fornærmede før han selv begynte å slå. Hans forsvarer John Christian Elden mener at sakens kjerne er om tiltaltes maktanvendelse går ut over det som er forsvarlig. – Saken handler om en politimann i tjeneste, som mener han handler til det beste og gjør jobben sin, sier Elden i retten. Politimannen ble frikjent i Buskerud tingrett, men Riksadvokaten anket. Påtalefaglig etterforskningsleder ved Spesialenheten for politisaker Marit Oliver Storeng er aktor også i lagmannsretten: – Spørsmålet er om det var nødvendig, forholdsmessig og forsvarlig å bruke slik makt, eller om oppdraget kunne vært håndtert på annet vis. Storeng minner om at maktbruk er strengt regulert i politiloven. Kjernen er alltid å forsøke minst mulig inngripende midler før fysisk makt anvendes. – Retten må ta utgangspunkt i politimannens handlingsalternativer og situasjonsforståelse, påpeker aktor. Hun legger til at det heller ikke er automatikk i at ulovlig maktbruk skal straffes, når utøveren er politi i tjeneste. – Høyesterett har gitt politiet spillerom for å gjøre feil i krevende operative situasjoner, uten at de blir stilt strafferettslig ansvarlige i ettertid. Den frifinnende dommen i Buskerud tingrett var ikke enstemmig: Flertallet kom under «noe tvil» til at maktanvendelsen var forsvarlig, sett opp mot «den massive motstanden» som ble beskrevet av tiltalte og hans kollega. Mindretallet mente det burde vært forsøkt mindre inngripende tiltak først.

Summary: En politibetjent er voldstiltalt etter en kontroversiell pågripelse på Kongsberg natt til 30. oktober 2022.

Summary: Politibetjenten benekter skyld for grov vold mot to unge menn og grovt uaktsomt brudd på tjenesteplikten.

Summary: Han hevder å ha opplevd voldsom motstand og fryktet å bli skadet under pågripelsen.

Summary: Aktor spør om maktbruken var nødvendig og forsvarlig eller om situasjonen kunne vært håndtert på annen måte.


Denne raketten er starten på et norsk rom-eventyr

Om få måneder vil den første testraketten skytes opp fra Andøya. Snart kan satellitter skytes ut i bane fra norsk jord. Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) ser stjernene komme nærmere.  – Norge er nå invitert inn i et militært romfartssamarbeid med de store rom-landene som USA, Storbritannia og Japan. Det er en stor anerkjennelse. Og juvelen i kronen er Andøya Space, sier forsvarsministeren til VG.  Fredag morgen har VG vært sammen med forsvarsministeren på Isar Aerospace sitt anlegg i Ottobrunn utenfor München. De produserer bæreraketter som kan skyte opp satellitter i bane rundt jorden.  Nå har Gram satt sin signatur på testraketten. Om et par uker forlater den fabrikken i Tyskland og skal fraktes til Andøya, og som skal skytes opp derfra om noen måneder.  Stjernenes krig  – Forsvaret trenger flere satellitter, sier Gram.  – Hva skal Forsvaret gjøre i verdensrommet? – Vi trenger satellitter til kommunikasjon, til å navigere, og til å overvåke våre store arealer og havområder. Vi trenger satellitter også til kommando og kontroll med allierte, forklarer han. Alle større militære makter ser nå mot verdensrommet. Det kan utløse «stjernenes krig». For sammen med evnen til sensitiv kommunikasjon, kommer også andre lands behov for både å avlytte og forstyrre denne kommunikasjonen.  I en sikkerhetspolitisk krise eller væpnet konflikt kan satellitter bli utsatt for sabotasje og militære anslag, ifølge Gram. Muligheter og trusler  Den amerikanske alarmen om at Russland er i ferd med å utvikle atomvåpen til bruk i verdensrommet, viser at rom-domenet både betyr muligheter og trusler. – Motstandskraft mot trusler er en del av det internasjonale samarbeidet som Norge nå kobler seg på. Vi er et lite land, men har likevel en svært avansert romindustri. sier Gram. Den tyske rakett-produsenten Isar Aerospace har sett fordelene med å samarbeide med Norge. Selskapet bygger nå opp sin egen utskytningsplattform inne på Andøya Space.  Beliggenheten gir dem mange fordeler: Dette er Europas første romhavn med evnen til å skyte ut satellitter. Fra Andøya kan satellittene skytes ut over store havområder. Og det er kort vei opp til baner hvor satellittene skal plasseres og levere data til jorden. Mindre marginer  Sammen med den norske staten som er hovedeier i Andøya Space, investeres det nå tungt i både base og sikkerhet. 300 millioner kroner over flere år over forsvarsbudsjettet, ifølge Gram.  Testen om få måneder blir avgjørende for neste steg: Satellitter som skal settes inn i bane fra Andøya. Det er uklart når dette kan skje. Men NTNU har allerede bestilt plass til en satellitt i den første flygingen. Bæreraketten kan ta med flere satellitter med en samlet vekt på inntil 1000 kilo.  VG har nylig beskrevet hvorfor Andøya også er et attraktivt mål for utenlandsk etterretning som ønsker å plukke opp informasjon om romfart og om militære hemmeligheter.  – Hva er verdien for Forsvaret? – Helt grunnleggende betyr Andøya Space at vi får evnen til raskt å kunne skyte ut nye satellitter for å erstatte noen som eventuelt blir ødelagt. Det er viktig for Forsvaret. Og så er det mange sivile fordeler, forklarer Gram. Gründerbedrift  Ifølge Gram kan uansvarlig atferd redusere sikkerheten og motstandskraften i militære oppdrag. Antall satellitter øker raskt, og sikkerhetsmarginene blir mindre når satellittene blir flere. Det pågår en rivalisering i rommet, mener forsvarsministeren.  – Vi trenger derfor å jobbe frem løsninger som gjør at vår motstandskraft øker og bidra til at alle nasjoner opptrer ansvarlig, sier han.  Han er synlig imponert over Isar Aerospace sin  korte historie: To studenter fra universitetet i München startet dette selskapet for bare seks år siden. Nå bygger ISAR opp bærerakettene fra A til Å. De produserer selv de nær 100 000 delene som raketten består av. – Å være overlegne i rommet vil være avgjørende for at militære organisasjoner skal få overtak på bakken, sier Daniel Metzler, en av de to grunnleggerne til VG. – Ytterst handler det om å bevare vår frihet og våre demokratier. Da må vi også sikre verdiene i rommet. sier han.

Summary: Norge blir nå invitert inn i et militært romfartssamarbeid med USA, Storbritannia og Japan.

Summary: Andøya Space er kjernen i dette samarbeidet.

Summary: Forsvaret trenger satellitter til kommunikasjon, navigasjon, overvåkning og kommando og kontroll med allierte.

Summary: Ifølge forsvarsministeren vil Andøya Space gi Norge evnen til raskt å kunne skyte ut nye satellitter.

Summary: Den tyske rakett-produsenten Isar Aerospace bygger utskytningsplattform på Andøya Space.


Absurd TikTok-drama: Osimhen skal vurdere å gå til sak mot Napoli

Napoli-spiss Victor Osimhen skal føle seg latterliggjort etter en TikTok-video lagt ut av egen klubb, ifølge agenten. Nå vurderes rettslige skritt.  «Det som skjedde i dag på Napolis offisielle profil på TikTok er uakseptabelt. En video som latterliggjorde Victor lå først åpen, før den nå er slettet» Det skriver Roberto Calenda, Victor Osimhens agent, på Twitter.  Bakgrunnen er en video som viser Osimhen som roper på straffe i kampen mot Bologna som endte 0–0. Videre viser videoen at han trapper opp for å ta straffen for så å bomme. Gjennom videoen har Osimhen lys babystemme, som om den er spolt i høy hastighet.  «Give me penalty please», kan man høre stemmen si etterfulgt av:  «Oh, penalty! Lovely, you give me penalty».  Deretter begynner den lyse stemmen å le mens man ser Osimhen bomme på straffesparket.  – Dette fører mye skade med seg, for en spiller som allerede sliter med behandlingen i det siste fra medieoppslag og fake news. Vi forbeholder oss retten til å ta rettslige skritt og ethvert nyttig tiltak for å beskytte Victor, skriver agenten videre.  Straffebommen skal ikke være den eneste hånlige videoen rettet mot nigerianeren. Noen dager tidligere skal de ha lagt ut en video med bilde av Osimhen der en lys stemme synger:  «I’m not a boy, I’m not a girl. I’m a coconut».  På sosiale medier har flere omtalt videoen som rasistisk. Osimhen hadde allerede vært i søkelyset til italiensk media etter et utbrudd mot trener Rudi Garcia da han ble byttet ut i kampen mot Bologna. Han skal senere ha beklaget hendelsen.  Napoli vant ligaen for første gang på 33 år forrige sesong. Osimhen ble toppscorer i Serie A med sine 26 mål.  Ligastarten med den nye manageren Rudi Garcia har ikke vært like god. Napoli ligger på syvendeplass etter fem kamper med åtte poeng.  Napoli har foreløpig ikke kommentert den mye omtalte videoen.  Matteo Bonetti, kommentator for CBS Sports i USA, kommenterer saken enkelt og greit på Twitter: «Hva i h***** er det Napoli driver med?» Nigerianeren har vært en av Europas heteste spisser det siste året og har blant annet vært linket til Manchester United.  Det er ikke første gang Osimhen havner i media på grunn av temperamentet sitt:

Summary: Napoli-spiss Victor Osimhen vurderer rettslige skritt etter at klubben hans la ut en latterliggjørende TikTok-video av ham, ifølge agenten hans, Roberto Calenda.

Summary: Videoen viser Osimhen som roper på en straffe i en kamp mot Bologna. Han trapper opp for å ta straffen og bommer. Det er lagt på lys babystemme i videoen, som om den er spolt i høy hastighet.

Summary: Osimhen, som var toppscorer i Serie A med 26 mål forrige sesong, har allerede vært i søkelyset til italiensk media etter et utbrudd mot Napoli-trener Rudi Garcia. Han har senere beklaget hendelsen.

Summary: Napoli har ennå ikke kommentert videoen. Osimhen, som har blitt linket til Manchester United, har vært en av Europas mektigste spisser det siste året.


Rapparen Dree Low bryter tystnaden – därför försvann han

Rapparen Dree Low la musikkarriären på hyllan efter att han dömdes till fängelse.  Nu bryter han tystnaden och förklarar varför han lämnade rampljuset. ”Det senaste året har jag arbetat på mig själv”, skriver han på Instagram.  Salah ”Dree Low” Abdulle, 29, var en av Sveriges mest framgångsrika rappare – sedan försvann han och la ner sin musikkarriär.  Dree Low lämnade rampljuset efter att han dömdes till ett års fängelse för att ha rånat en kiosk – en dom han överklagat hela vägen till Högsta domstolen. Nu bryter han tystnaden i ett inlägg på Instagram. ”Mina kära vänner! Jag vill inleda med att förklara min långvariga frånvaro från rampljuset. Jag vet att jag har lämnat er med flera frågor”, skriver han. Har arbetat på sig själv Rapparen berättar att han ägnat det senaste året till att ”arbeta på sig själv”. Och att han har strävat efter att utvecklas som människa.  ”Nu vill jag dedikera min energi på det positiva, för ALLA människor som andas. En hjälpande hand för den i nöd och support för varje människa i världens olika hörn”, skriver han. Dree Low avslutar inlägget med att uppmuntra de som också vill hjälpa och stötta andra att följa rapparens resa framåt. Vad det innebär i praktiken utvecklar han inte i inlägget.  Aftonbladet har sökt Dree Low för en kommentar.  Syntes på övervakningsfilm Aftonbladet har tidigare tagit del av övervakningsfilmer som visar hela händelseförloppet i kiosken som rånades.  Först tog Dree Low snusdosor och cigaretter och lämnade butiken med en annan ung man utan att betala.  Efter en stund kom han tillbaka till kiosken då fler personer anslöt och började plocka på sig tobak, drycker och godis. Rapparen har hela tiden nekat till att han rånade kiosken.  – Jag är god vän med ägaren och jag pratade med honom innan. Jag fick tillstånd, han lät mig gå och plocka lite varor och de anställda visste inte om det. Det har blivit en konstig grej av det, har Dree Low sagt i förhör. Kioskägaren har tillbakavisat uppgifterna om att det varit ett rån, enligt Expressen.  I polisens förundersökning beskriver en polis hur artisten kopplas till ett kriminellt nätverk och är en ”framträdande person”. Något som Dree Low ansåg saknar grund.  Var en av Sveriges mest spelade artister I januari förra året tog rapparen bort sin musik från Spotify och Youtube.  ”Jag lägger ner min musikkarriär för att fokusera på det som är bättre. Kommer fortsätta mitt kreativa arbete men på andra sätt. Tack”, skriver han då i en Instagram story. Under 2021 var han en av Sveriges mest spelade artister, bara Hov1 och Einár hade fler strömningar på Spotify.  Han har även skrivit låtar till Einár, 1.Cuz och Jireel. 2020 fick han pris för ”Årets hiphop & r’n’b” på P3 Guld och ”Årets hiphop” på Grammisgalan.

Summary: Den framstående svenska rapparen Dree Low, som dömdes till fängelse för rån, förklarar i ett Instagram-inlägg varför han lade ner sin musikkarriär.

Summary: Dree Low meddelar att han under det senaste året fokuserat på att ”arbeta på sig själv” och vill nu hjälpa andra.

Summary: Trots att han var en av Sveriges mest spelade artister 2021, förblir det oklart vad detta kan innebära för hans musikaliska framtid.


Så får du ersättning om flyget ställs in

Det ska mycket till för att förra sommarens stora flygkaos ska upprepa sig i år. Men för den vars flyg ändå blir inställt eller försenat finns tusenlappar att hämta. Och i vissa fall har du rätt till ersättning från fler håll – till och med mer än vad flygbiljetten kostade.  Förra sommaren var ett bottennapp för flyget. Massiva pilotstrejker och flygplatsköer långa som ösregn avlöste varandra, när trafiken öppnade upp efter två års pandemi. Den här sommarens strejkhot bland flygplatspersonal är avblåst, och ännu har inga rapporter kommit om kaos på flygplatserna. Men försenade avgångar förekommer ändå, inställda diton likaså. Då har du rätt att bli ersatt.  – Det finns tusenlappar att hämta, säger Lendos sparekonom Sharon Lavie. Hon har gått igenom exakt vad som gäller om ditt flyg drabbas. – Av de många passagerare som varje år drabbas är det få som känner till sina rättigheter och kräver flygbolagen på den kompensation och skadestånd de har rätt till.  I många fall kan det vara krångligt att driva ett sånt här ärende mot flygbolaget, hur underlättar man den processen? – Det finns jättebra hjälp i form av Konsumentverkets Flygkalkylator där kan du till exempel enkelt ta reda på om och hur mycket ersättning du har rätt till. Du kan även klicka dig vidare till flygbolagets webbplats, så du kan skicka in ditt krav till dem. Du kan få ersättning enligt vid inställd eller försenad resa om du reser från en flygplats som ligger inom EU, eller om du reser från en flygplats som ligger utanför EU till en flygplats som ligger inom EU. Det sistnämnda under förutsättning att flygbolaget är europeiskt. Andra regler gäller för resor till Storbritannien, som du kan läsa mer om här. – Skulle flygbolaget neka dig ersättning kan man i första hand ta hjälp av ECC Sverige om flygbolaget är europeiskt, eller Hallå Konsument om flygbolaget är svenskt. Du kan även kontakta Allmänna Reklamationsnämnden, ARN, för prövning av ditt ärende. Vad gör man om man flyger utanför EU med ett utomeuropeiskt bolag? – Då får man vända sig till Hallå konsument också för vidare vägledning eftersom det beror på vilket land det gäller, säger Sharon Lavie. Då kan du få ersättning vid försenat flyg Det är EU-regler som bestämmer när du får ersättning. De gäller ifall: Om flyget är mer än tre timmar försenat har du rätt till ekonomisk kompensation. Den ska du få oavsett om du tycker att förseningen är besvärlig eller inte. Hur mycket du får är beroende på hur långt du ska flyga: På Konsumenternas sajt kan du kolla upp hur mycket pengar du kan få. Det finns dock tre undantag när du inte få kompensation: Nämligen: Rätt till mat och dryck  I vissa fall har du rätt till gratis mat och dryck. Det gäller om du befinner dig på flygplatsen och ditt flyg är minst två timmar sent. Om förseningen leder till att du behöver övernatta har du också rätt till en hotellnatt och kostnaden för transporten dit. Dina rättigheter påverkas av vad som har orsakat förseningen, hur försenad du blir till din slutdestination och flygsträckans längd.  Det måste du spara för att få ersättning Först och främst behövs ett förseningsintyg. De ser olika ut beroende på flygbolag, men finns oftast på bolagens hemsidor. Om du inte hittar kan du kontakta kundservice för att få hjälp.  Du kan ha rätt till ersättning för nödvändiga utlägg i samband med flygföringen. Det kan till exempel handla om mat på flygplatsen eller en extra hotellnatt. Du kan också få ersättning för förlorad arbetsinkomst. Då måste du: Då har du rätt till trippla ersättningar Men det stannar inte vid flygbolaget. Du kan också söka ersättning från andra håll. Och då kan det bli stora summor. ”Eftersom det handlar om schablonersättningar kan det sammanlagt röra sig om relativt stora summor. Din kompensation kan till och med bli högre än dina kostnader för flygbiljetten”, skriver Konsumenternas på sin hemsida.  Om du betalar merparten (ofta minst 75 procent, ibland 50) av din resa med kort,  ingår ofta en enklare reseförsäkring. Om flyget vid utresan är 6, 8 eller 12 timmar försenat kan du för ersättning, vilken varierar mellan 500 och 3 000 kronor. Du kan anmäla förseningen till det försäkringsbolag din bank samarbetar med.  Du kan även få kompensation via din hemförsäkring, där ett reseskydd alltid ingår. Om utresan är 6, 8 eller 12 timmar försenat kan du få mellan 500 och 6 000 kronor. I vissa fall kan du få ersättning om hemresan blir försäkring, men det beror på vilken typ av försäkring du har och vad som gäller hos till bolag.  Det här gäller om flyget ställs in Om ditt flyg av inställt eller mer än fem timmar sent finns det olika alternativ: Källor: Sharon Lavie, sparekonom på Lendo, Konsumenternas och EU.

Summary: Om ditt flyg blir inställt eller försenat kan du vara berättigad till skadestånd, ibland mer än vad biljetten kostade.

Summary: EU-regler avgör när du kan få ersättning för försenade eller inställda flygningar inom eller till/från EU.

Summary: Förutom ersättning från flygbolaget kan du även söka ersättning från din bank och hemförsäkring.


Siste VG-måling før valget: Høyre faller - Støre med håp om seier i flere byer

STAVANGER/OSLO (VG) Luften siver litt ut av Høyres blå ballongferd helt i innspurten. Erna Solberg og co. faller videre, og har krympet med nesten fem prosentpoeng siden slutten av sommeren. Likevel er Høyre fortsatt desidert størst på VG/Respons siste landsmåling før selve valget på mandag. Partiet har gått ned med 1,4 prosentpoeng den siste halvannen uken.  Målingen er tatt opp denne uken - og de siste intervjuene ble gjort fredag formiddag, før den store partilederdebatten i Ap-styrte Stavanger fredag kveld. Høyre-leder Erna Solberg sier at hun ikke blir bekymret av at partiet hennes kryper nedover på målingene: – Det er ikke uventet at vi går litt ned fra hvor vi var da valgkampen startet, rett og slett fordi vi mobiliserte flere velgere da. – Den enorme oppturen var litt overdrevet? – Det sa vi også da: Det er mange som sitter på gjerdet, sier Solberg til VG. Gruppen «Andre» omfatter denne gang 0.9 til Pensjonistpartiet, 0.3 til Norgesdemokratene, Konservativt, Sentrum, Folkets parti, og Liberalistene, 0.1 til Folkestyrelisten og Generasjonspartiet, og 1.5 til ulike lokale lister. – Tendensen som viser at Høyre går noe ned, er ikke unaturlig. Jeg har nok ventet på at partiet ville gå ned i oppslutning. Det var eneste parti som hadde så stor lojalitet da de var på 30-tallet tidlig i valgkampen, sier analysesjef Thore Gaard Olaussen i Respons Analyse. For de to største partiene stemmer målingen godt overens med beregningen gjort av nettstedet Pollofpolls.no - som forenklet sagt lager et gjennomsnitt av alle lokale målinger: Der ligger Høyre rett over 26 prosent lørdag, mens Ap ligger noen få tideler lavere enn på dagens VG-måling. – Ser ganske annerledes ut – Nå er det så spennende rundt omkring i mange enkeltkommuner - målingenes treffsikkerhet får vi se på mandag. Det er en lang helg igjen, så da er det om å gjøre å mobilisere alt vi kan, sa statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) til VG sent fredag kveld. Ap går verken opp eller ned på målingen fra VGs forrige - de holder seg på 20,9 prosent, som er litt lavere enn på VGs målinger tidligere i sommer.  – Mange har forhåndsstemt, men de fleste stemmer jo på valgdagen. Mange sier at de bestemmer seg sent, og der ligger vår mulighet, sier Ap-frontfiguren. Han minner om at Ap fikk enkelte målinger ned mot nesten 15 prosent i vinter.  Den siste uken har flere målinger, blant annet i Oslo, Bergen og Stavanger, vist at det er rekordjevnt. Særlig Oslo og Stavanger har lenge vært regnet som sikre kort for Høyre i denne valgkampen, men nå er det åpent også her. – Vi var nærmest dømt ut av alle de store kampene om innflytelse. Det ser ganske annerledes ut nå, blant annet her, sier han - med henvisning til den siste målingene fra historiske blå Stavanger, der Ap var større enn Høyre.  Lekkasjer fra regjeringen Analysesjef Olaussen i Respons registrerer at Arbeiderpartiet, som er kjent for sitt kraftige valgkampmaskineri, den siste uken har lekket milliarder fra statsbudsjettet til det ene prosjektet etter det andre. Like fullt står partiet stille som en statue på Youngstorget på VG/Respons siste måling. – Det ser ikke ut til at disse lekkasjene har hatt noen effekt. Kanskje det er litt for tydelig og gjennomskuelig at dette kommer siste uken før valget, antyder Olaussen. Han fastslår også at denne valgkampen ikke har hatt noen enerådende sak som har dominert debatten. – Habilitetssakene i regjeringen har kanskje påvirket oppslutningen for Ap og Sp? – Det er jo ikke politikk som er relevant for kommunevalget. Men det kan jo ha en betydning for folks syn på politikere i regjeringspartiene. Samtidig tror jeg disse sakene «går forbi» folk, sier analysesjefen.  Han tror dette også gjelder aksjehandlingen til Erna Solbergs ektemann - som er blitt kjent i det siste. Vellykket bobilvalgkamp Andre tendenser på VG/Respons siste måling er at Fremskrittspartiet beholder sitt høye nivå som kom til syne - ikke minst under skolevalget nylig. Flere har lagt merke til en Frp-leder som har fartet Norge på tvers og langs i en bobil. – Ting tyder på at Sylvi Listhaug har drevet en god valgkamp. Frp skårer vanligvis høyere ved stortingsvalg, men nå nærmer partiet seg dette nivået også i lokalvalget, konstaterer Olaussen. Listhaug selv tar ikke gleden på forskudd: – Det er kjempekjekt, det. Men jeg synes at disse målingene spriker i alle retninger, så det er valgdagen som gjelder. – Jeg håper at folk har sett gjennom valgkampen at hvis de ønsker et parti som skal kjempe for lavere eiendomsskatt eller kjempe for å fjerne den der det er mulig, så er det Frp, sier Listhaug. Ordførerpartiet Sp må belage seg på å gi fra seg mange gilde kjeder, viser Respons-målingen. – De vil nok miste en god del ordførere, ja. Selv om oppslutningen har tatt seg noe opp i innspurten, sier Olaussen. – Hvor store endringer kan vi se helt på tampen av valgkampen? – Rekordmange, nærmere bestemt over 1 million nordmenn  har forhåndsstemt. Det betyr at den siste mobiliseringen, inkludert den siste partilederdebatten fredag kveld, vil bety mindre enn tidligere. Men selvsagt vil selve valgresultatet bli ekstremt spennende - spesielt fordi det er så jevnt mellom blokkene i flere av våre største kommuner, svarer Thore Gaard Olaussen.

Summary: Den siste landsmålingen før valget på mandag, utført av VG/Respons, viser Høyre som det største partiet, men en nedgang på rundt fem prosentpoeng siden begynnelsen av valgkampen.

Summary: Selv om Ap ligger lavt, øyner Ap-leder og statsminister Jonas Gahr Støre håp om å beholde Ap-makt i flere store byer.

Summary: Analysesjef Thore Gaard Olaussen i Respons Analyse sier at siden over 1 million nordmenn har forhåndsstemt, får partienes siste mobilisering mindre effekt.


Vera Nystad (77) vant Berlin maraton med halsbetennelse: – Veldig forbauset

Løpekvinnen fra Søgne i Kristiansand tok sin andre seier i Berlin maraton i helgen. Det gjorde hun til tross for sykdom i kroppen. De siste to månedene har hun løpt fire maraton og et halvmaraton.  Nystad løp inn på tiden 3.58,50, noe som gir en kilometerfart på 5:41 minutter. Det endte med å bli beste tid i klassen 75 til 79 år. I fjor satte hun verdensrekord i samme løp, på tiden 3.38,58.  – Det gikk veldig greit, men jeg hadde håpet på å komme inn på 3.45, for jeg lå sammen med de som løp så fort. Men de siste ti kilometerne ville ikke kroppen fungere, sier Nystad til VG. – Hva tenkte du da? – Jeg hadde egentlig tenkt hele dagen at jeg bare måtte gjennomføre og komme i mål, for jeg følte meg ikke akkurat hundre prosent, sier hun.  Nystad løp nemlig med halsbetennelse og forkjølelse de snaut fire timene hun var ute i løypen.  – Når merket du at kroppen hanglet litt?  – Jeg hadde gått i mange dager og var litt småsnufsete, men jeg tenkte ikke noe over det. På lørdag ettermiddag kjente jeg at mandlene hovnet opp. Jeg måtte bare få i meg varmt vann og legge meg, sier hun.  Hun er overrasket over at det gikk så bra som det gikk.  – Jeg var veldig forbauset over at kroppen var så god som den var. Jeg er veldig stolt over meg selv at jeg kom fra det og vant klassen. Det hadde jeg ikke drømt om. Det er ikke noe god tid, sier hun.  Nystad fyller snart 78 år, og mener derfor at de «yngste» i klassen burde ha løpt raskere enn henne.  – Nå blir jeg 78 år om kort tid, og de som har fylt 75 i august – de skal egentlig løpe mye fortere enn meg, sier hun.  Dette året har Nystad løpt åtte maraton. August måned og september toppet seg med fem løp på to måneder. Da gjorde hun dette:  Selv mener hun at kroppen har respondert bra, til tross for et hektisk konkurranseprogram.  – Det har noe med hvor fort du løper. Hun som vant i Berlin på to timer, har brukt kroppen mye mer enn meg som løper på fire timer. Man kan ikke sammenligne en toppidrettsutøver med en gammel dame, sier Nystad.  Den 77 år gamle kvinnen pleier å løpe rundt 100 kilometer i uken, i tillegg til å trene styrke på treningssenter.  Her løper Tigist Assefa inn til ny verdensrekord:  Etter løpet i Berlin satte hun seg på bussen hjem til Kristiansand. Onsdag drar hun til Gran Canaria, men fullstendig ferie blir det ikke.  – Jeg skal nok løpe noen flere maraton. Det er bare september, det er mange måneder igjen. Jeg pleier å løpe cirka 12 stykker i løpet av et år, sier Nystad.  19. november går Maspalomas maraton av stabelen. Der tar Nystad sikte på å delta.  Berlin Maraton gikk ikke helt uten dramatikk. Se demonstrantene som dukket opp i løypen:  Rettelse: I kortversjonen av denne saken skrev VG først at Nystad i fjor «satte verdensrekord i klassen 75–59 år i Berlin maraton». Det riktige skulle vært at hun satte verdensrekord i klassen 75–79 år. Feilen ble rettet 27. september, 13.10.

Summary: 77 år gamle Vera Nystad tok sin andre seier i sin klasse i Berlin maraton, til tross for sykdom. Hun fullførte løpet på 3.58,50.

Summary: I fjor satte hun verdensrekord i klassen 75–79 år i Berlin maraton. Da løp hun inn på tiden 3.38,58.

Summary: Nystad valgte å fullføre løpet selv om hun led av halsbetennelse og forkjølelse. Hun uttrykte overraskelse over at hun vant klassen, både til tross for helseproblemer, men og på grunn av at hun snart fyller 78 år.

Summary: Nystad har så langt i år løpt åtte maraton, der fem løp gikk i august og september.

Summary: Til tross for et hektisk løpsprogram, sier Nystad at kroppen hennes har respondert bra. Hun løper vanligvis rundt 100 kilometer i uken, i tillegg til å trene styrketrening.

Summary: Nystad planlegger å delta i Maspalomas Maraton som går av stabelen 19. november.