Haaland matchvinner i Ajer-mareritt: – Den beste spissen i verden

(Manchester City-Brentford 1–0) Erling Braut Haaland (23) og Oscar Bobb (20) kan takke Kristoffer Ajer (25) for tre uhyre viktige poeng i tittelkampen i Premier League. Brentford hadde frustrert Citys stjernegalleri i over 70 minutter da Ajer snublet på Etihad Stadium. Landslagskamerat Haaland jaktet like bak, snappet ballen og avgjorde matchen alene med den nederlandske sisteskansen Mark Flekken (30) et par sekunder senere. – Du gir den største sjansen til den beste spissen i verden. Mark kunne ikke stoppe han denne gangen, sier Brentford-manager Thomas Frank. For Haaland var følelsen trolig lettelse. Feiringen var rolig, kanskje i respekt for Ajer. Nettkjenningen var jærbuens første etter to målløse kamper og betyr at City bare er ett poeng bak serieleder Liverpool. På 3. plass følger Martin Ødegaards Arsenal – to poeng unna rødtrøyene fra Merseyside. Samtlige har 13 matcher igjen av ligaen. – Det er Haaland som viser hvor stor selvtillit han har i situasjoner som dette. Haaland overrasker Flekken. Så kommer vi ikke utenom at Ajer sklir, sier Viaplay-ekspert Petter Veland. – Man sitter igjen med at det noen ganger går litt for raskt for ham. Etter å ha returnert fra seniorkarrierens lengste skadeavbrekk (56 dager) i oppgjøret mot Burnley 31. januar, har Haaland spilt seks matcher. Det har endt med nettkjenning i to av dem – og tre mål totalt. I Premier League er spissen toppscorer med 17 fulltreffere, Liverpools Mohamed Salah er nærmest med sine 15. Haaland har nå scoret mot samtlige klubber han har spilt mot i Premier League – 21 av 21. – Han er bare tre år eldre enn meg. Men det er «crazy» å spille med en av de største. Jeg nyter hvert øyeblikk, sier 20 år gamle Oscar Bobb, som fikk spørsmål av en engelsk reporter om hvordan det er å være på lag med landsmann Haaland i et intervju på Viaplay. Tidligere i sesongen har også ballvidunderet Oscar Bobb vist seg frem med avgjørende avslutninger – og i sitt livs første Premier League-match fra start var Oslo-gutten nære et nytt mål i første omgang. Etter å ha vist stor ro og teknisk kvalitet, ble Bobb stoppet på streken av Brentfords Ben Mee. – Jeg syns vi møtte et veldig bra lag. Vi hadde noen gode sjanser som vi vanligvis scorer på. Til slutt er det en veldig viktig seier, sier Bobb. Brentford-manager Frank er skuffet etter Ajers tabbe. Laget er på 14. plass - bare fem poeng unna nedrydd. – Han skled. Jeg syns City er gode nok til at de ikke trenger den flaksen. Vi var i kontroll defensivt i andre omgang. Det er frustrende at marginene ikke går vår vei, men vi må fortsatt ha troen, sier Frank.

Summary: Manchester City vant 1–0 mot Brentford, takket være Erling Braut Haaland (23) som utnyttet en feil av Kristoffer Ajer (25)

Summary: Haalands mål var hans første etter to målløse kamper, og bringer City ett poeng bak serieleder Liverpool

Summary: Haaland har nå scoret mot alle de 21 Premier League-klubbene han har spilt mot

Summary: Oscar Bobb (20) var nær å score i sin første Premier League-kamp fra start, men ble stoppet av Brentfords Ben Mee


Ta ut pension innan man slutar arbeta – eller inte?

LÄSARFRÅGAN Tjänar jag på att börja ta ut pensionen innan jag slutar arbeta? Jag är född januari 1959 och jag tänker sluta arbeta när jag fyller 68. Enligt minpension.se är skillnaden på att börja ta ut full pension redan när jag fyller 66 (2025) respektive 68 är 3 000 kr i månaden. Tanken är att i så fall sätta in pensionen på ett sparkonto under de två år jag fortsätter arbeta.  Lön i dag: 30 872 kr. Pension vid 66: 22 740 kr. Pension vid 68: 25 740 kr. Jag hoppas att du kan ta dig tid till min fråga. Det är ett bekymmer som plågar mig svårt eftersom pengen är liten och skillnaden kan bli stor om jag gör rätt. /Johan FREDRIK SVARAR Det generella tipset är att skjuta på uttaget så länge som möjligt eftersom pensionen då blir högre.  Men när man har uppnått riktåldern (för närvarande 66 år) kan det finnas anledning att börja ta ut pensionen även om man fortfarande jobbar heltid.  Visst, pensionen blir då något lägre än om man hade väntat ytterligare ett eller ett par år. Men sett till totalbeloppet för hela pensionstiden kommer det att ta 18–19 år innan ett senare uttag har lönat sig. Frågan många ställer sig är: Lever jag fortfarande då? Är det kanske bättre att ta ut pengarna nu direkt till priset av ett lägre månadsbelopp? Risken med ett sånt upplägg är att den sammanlagda inkomsten kan hamna över brytpunkten för statlig inkomstskatt och att en stor del av pengarna därmed försvinner i skatt. Å andra sidan gäller särskilda skatteregler för den som har nått pensionsåldern. Den som har fyllt 66 år får nämligen ett förhöjt grundavdrag, tänkt att kompensera för de yrkesverksammas jobbskatteavdrag.  Grundavdraget gäller för alla typer av inkomster och innebär ungefär 2 000 kronor lägre skatt i månaden på en genomsnittlig pension. Moroten ska få fler att jobba Den som fortfarande jobbar och har fyllt 66 år får dessutom ett förhöjt jobbskatteavdrag. Det är tänkt som en morot för att förmå fler att fortsätta jobba högt upp i åren. För den som fortsätter att arbeta utan att ta ut pension ger de här två avdragen en med svenska mått mätt extremt låg skatt: bara 8 procent på arbetsinkomster upp till 325 000 kronor om året (gäller för 2024). Men eftersom skatten alltid räknas per helår, och eftersom det krävs att man har fyllt 66 år vid årets ingång för att få rätt dessa avdrag, får man i praktiken inte den här superlåga skatten förrän från och med januari det år man fyller 67 år. Krångligt? Vänta bara, det blir värre. Regeringen vill hjälpa 59:orna Åldersgränsen för de här avdragen har redan höjts och 2026 är det dags igen, då höjs den till 67 år. De som är födda 1959 fyller 66 år 2025. De har enligt nuvarande regler rätt till de bägge förhöjda avdragen från och med januari 2026. Men  höjningen skulle innebära att de den låga skatten först i januari 2027. Det här var just det som drabbade årskull 1957 vid den senaste höjningen 2023. Det ledde till kraftiga protester och det är något man från politiskt håll absolut vill undvika en upprepning av 2026. Därför har regeringen föreslagit att 59:orna ska få rätt till det förhöjda grundavdraget redan 2026. Däremot finns inget förslag om ett liknande undantag för det förhöjda jobbskatteavdraget.  2026 kommer jobbonärer födda 1959 därför högst sannolikt att få ett förhöjt grundavdrag men ett vanligt jobbskatteavdrag.  Skatten blir betydligt lägre andra året Okej, så vad innebär allt det här i praktiken? I det här fallet gäller frågan två års pensionsuttag parallellt med en heltidslön för en person född 1959. Första året är enkelt. Då gäller det vanliga grundavdraget och det vanliga jobbskatteavdraget. Om vi använder årets skattetabeller som utgångspunkt så kan man säga att skatten blir 27 procent. Andra året är krångligare att räkna på, eftersom det då blir aktuellt med  ett förhöjt grundavdrag och ett vanligt jobbskatteavdrag. Någon sådan kolumn finns av naturliga skäl inte i årets skattetabeller, den blir man tvungen att införa tillfälligt 2026. Faktum är att inte ens  Skatteverkets experter säger sig kunna svara på vad det kommer att innebära, inte ens med utgångspunkt i 2024 års nivåer.  Helt klart är dock att skatten kommer att bli betydligt lägre under det andra året tack vare det förhöjda grundavdraget.

Summary: En läsare undrar om det är ekonomiskt lönsamt att börja ta ut pension innan han slutar arbeta.

Summary: Pensionsreportern Fredrik Rundkvist rekommenderar generellt att skjuta upp uttaget så länge som möjligt, men poängterar att det kan löna sig att börja ta ut pensionen vid riktålder (för närvarande 66 år) även om man fortfarande arbetar.

Summary: Om läsaren bestämmer sig för att ta ut pension tidigt, bör han vara medveten om särskilda skatteregler för pensionärer, inklusive högre skatteavdrag och möjliga förändringar i skattelagstiftningen för pensionärer födda 1959.


Jim Kristensen var tom for snus, og fikk en hvit epok av en kollega før han rakk å kjøpe ny snusboks selv. Det resulterte i en stor hevelse som førte til botox-spekulasjoner. Mandagen ble litt annerledes enn Jim Kristensen fra Hvaler hadde sett for seg. Idet han gikk tom for sin vanlige general-snus, så spurte han en kvinnelig kollega om å få en hvit Epok-snus. Det angrer han på i ettertid: – Jeg fikk en hvit Epok, og det gikk ikke langt tid før jeg kjente en skallebank kom snikende. Jeg bestemte meg for å legge meg nedpå, og når jeg våknet hadde den ene siden av leppen hovnet opp noe innmari. Kristensen, som selv kaller seg nikotinslave, merket fort at ting ikke var som det skulle.  – En veldig hoven leppe ble til et svært nebb. Kona fikk seg en god latter, men vi skjønte etter hvert at det kunne være ganske alvorlig, så da dro vi til legevakten.  På legevakten ble det konstatert at Kristensen hadde fått en kraftig allergisk reaksjon. Han fikk en kortisonsprøyte, før han ble sendt til overvåkning på sykehuset.  Antagelig reagert på et tilsetningsstoff Seniorrådgiver for helsefag i Astma og allergiforbundet, Anna Bistrup, tror Kristensen har fått en allergisk reaksjon på et biprodukt i Epok-snusen. – Det er vanskelig for meg å fjerndiagnotisere hva som har skjedd, men det mest sannsynlige er at han har reagert på et biprodukt i snusen. Bistrup tror det er sannsynlig at storsnuseren fra Hvaler har fått en kontakt- eller irritasjonsreaksjon etter å ha puttet den hvite snusen i overleppen. Dette fordi han fortsatt bruker annen snus som inneholder nikotin uten lignende reaksjoner. – I en del snus, i tillegg til nikotin, er det tilsatt blant annet konserveringsmidler, smak og aromastoffer. Dette kan i enkelte tilfeller forårsake både allergiske og irritasjonsreaksjoner. Hevelsen i leppen er forårsaket av at blodårene utvider seg kraftig, som en reaksjon på et stoff og forårsaker ødem. – Hvordan kan man unngå en slik reaksjon? – Det er som regel vanskelig å vite hva man er allergisk mot før man blir utsatt for et spesifikt næringsstoff. Derfor er det smart å se på innholdsfortegnelsen etter man har reagert på noe, og ta forholdsregler neste gang man vurderer å benytte seg av et lignende produkt. – Skikkelig avhengig Etter seks timer på sykehus hadde ikke hevelsen til Kristensen gått ned i nevneverdig grad, men han ble likevel sendt hjem. – De ansatte på legevakten og sykehuset sa at det ikke var noe farlig, men kun en lokal hevelse. Jeg hadde en sprengende følelse i overleppen hele den dagen, men smerten ga seg etter hvert. – Har du sluttet å snuse etter uhellet? – Nei, det klarer jeg ikke. Jeg er såpass nikotinslave at jeg puttet en snus i underleppen samme dag, sier Kristensen og ler. – Følger alle krav Det er BAT Norge som har ansvaret for Epok-snus i Norge. VG har stilt selskapet spørsmål om hvor ofte de får klager fra kunder om lignende hevelser som i Kristensens tilfelle og hva kunder bør gjøre hvis de opplever det samme. I en e-post svarer BAT Norge følgende: – BAT Norge følger alle krav til oppføring av ingrediensene i våre produkter og anbefaler vedkommende til å se gjennom oversikten som finnes på våre produkter, og at han kontakter oss med detaljer om hendelsen og produktet han brukte, skriver pressekontakt Marit Schrouder.

Summary: Jim Kristensen fikk en kraftig allergisk reaksjon etter å ha brukt en annen type snus enn han vanligvis bruker. Den hvite Epok-snusen ga hodepine og fikk leppen hans til å hovne opp.

Summary: På legevakten ble det konstatert at reaksjonen skyldtes den hvite snusen. Han fikk en kortisonsprøyte og ble overvåket på sykehuset.

Summary: Seniorrådgiver for helsefag i Astma og allergiforbundet, Anna Bistrup, tror han reagerte på et tilsetningsstoff i snusen. Det blir forklart at i tillegg til nikotin, kan snus inneholde andre stoffer som kan forårsake allergiske reaksjoner.

Summary: Til tross for hendelsen, har Kristensen ikke sluttet å snuse. Han merket umiddelbart abstinenssymptomer og fortsatte å snuse samme dag.

Summary: BAT Norge, som har ansvaret for Epok-snus i Norge, uttaler at de følger alle krav til oppføring av ingrediensene i produkter og oppfordrer alle som opplever lignende reaksjoner til å gjennomgå ingredienslisten.


Erik (48) kjører norsk «skole» til Ukraina

Et kassert sett med stoler, pulter og skolemateriell for flere hundre norske elever er blant nødhjelpen Erik Helgesplass (48) har med seg på sin åttende tur til Ukraina i år.  – Jeg er det du kan kalle en «skikkelig norsk nordmann», glad i fjell og skog. Men hjertet mitt har jeg på et lite småbruk i Ukraina, sier Erik Helgesplass (48).  Det er grytidlig morgen på en rasteplass i utkanten av Oslo da VG treffer ham. 48-åringen fra Modum startet fra Noresund før soloppgang. Han unner seg en kaffe før turen går videre gjennom Europa, og til slutt over grensen fra Slovakia til det krigsrammede Ukraina. Siden Russland invaderte Ukraina for halvannet år siden, har Helgesplass vært der et tyvetalls ganger.  Dette er tur nummer åtte i år. Hans ukrainske kone Nadia og hennes sønn er trygge i Noresund, der de nå er i full gang med jobb og skole.  Men Helgesplass reiser ikke alene. Det private engasjementet hans har vokst seg til en frivillig organisasjon, og fire andre medlemmer er med. – Vi er helt vanlige mennesker i alle samfunnslag som har det til felles at vi er veldig dårlig til å sitte stille og se på at menneskerettigheter blir brutt på europeisk jord, sier Erik Helgesplass til VG. Dro til krigen Første gang VG traff 48-åringen fra Modum, satte han seg på flyet fra Oslo til Kyiv i februar 2022.  Da var det varslet at fullskalainvasjonen kunne skje når som helst, og Helgesplass ville heller være med familien sin i Ukraina, enn « stuck i Norge», hvis krigen skulle bryte ut.  Rett etter invasjonen drev Helgesplass med det han nå kaller et «cowboyopplegg»: Han evakuerte folk ut fra områdene rundt Kyiv, til trygghet utenfor landets grenser.  Så tok engasjementet mer form. Han fant andre som ville hjelpe, laget organisasjonen Norseaid. Nå er hovedfokuset å kjøre humanitær bistand inn i landet. Denne gangen kjører de to biler og et vogntog som er lastet med «en skole», som Helgesplass omtaler det, og enda flere feltkjøkken. Med dem kan de mette 14.000-15.000 mennesker om dagen, anslår han.  «Skolen» er flere hundre pulter og stoler, skolemateriell som en norsk rektor på Nøtterøy tilbød han. I tillegg har de fått et tyvetalls PC-er donert. – Det er jo de ungene som sitter på skolebenken nå som skal rydde opp i den dritten min generasjon har stelt i stand, sier Helgesplass til VG.  Dobbel jobb Helgesplass, som til vanlig jobber som vaktmester på Norefjell, har fått en ny mening med livet. Derfor starter han grytidlig på jobb, slik at han kan rekke en arbeidsdag til, da med hjelpeorganisasjonen han driver.  I snitt en gang i måneden tar han ulønnet permisjon for å reise ned med nødhjelp til Ukraina. Denne gangen blir han borte i to uker. – Jeg er heldig som har en arbeidsgiver som forstår. Og så er det klart at man lever ikke fett på en deltids vaktmesterlønn, men vi har strammet inn livreimen der det er mulig, sier han. Ved påsketider i 2022, noen uker etter fullskalainvasjonen, opplevde Erik og familien selv å være på flukt.  Da måtte han, sammen med kona Nadia og hennes sønn, flykte fra småbruket de bodde på i Ukraina, med to hunder i bilen som de ikke visste om de ville få inn i Norge. Da de krysset grensen til Sverige tok en fremmed kvinne kontakt og tilbød dem å bo hos henne i to uker. – Jeg ser ikke noe positivt ved denne krigen. Men jeg har, siden krigen startet, møtt de flotteste, sterkeste, råeste menneskene jeg har møtt i hele mitt liv, sier han til VG. Mange små hjelpeorganisasjoner Hvorfor han selv startet en liten hjelpeorganisasjon, heller enn å støtte de store, profesjonelle organisasjonene, er et spørsmål han får ofte, sier han. – Da må jeg svare: Fryser folk mindre av den jakken de får av dem, enn av oss? Blir de mettere av den maten de får av dem? I de områdene vi er i, ser jeg nesten ikke uniformerte biler, hevder han. Norseaid jobber for tiden rundt byene Perechyn, Tsjernihiv, Kharkiv, Kupiansk og Kherson.  Det er private initiativ og de små organisasjonene som utgjør ryggraden av hjelpearbeidet der, mener han. – Det er den vanlige mannen i gaten som ofte er «first responder», sier Helgesplass.  Han sier at en av fordelene med en liten organisasjon er at beslutningstiden er kort.  – Daglig leder tar en prat med styret – svaret er ja eller nei – og veien fra tanke til handling blir kort, sier styrelederen i organisasjonen som har rundt 160 betalende medlemmer.  Han pauser litt, før han sier:  – Det er lidelse og nød nok til oss alle.

Summary: Erik Helgesplass (48) fra Modum har for åttende gang i år kjørt til Ukraina.

Summary: Han startet den private hjelpeorganisasjonen Norseaid, som nå fokuserer på å kjøre humanitær bistand inn i landet.

Summary: Denne gangen transporterer de to biler og et vogntog lastet med en «skole», samt feltkjøkken som skal være nok til å mette 14 000 til 15 000 mennesker om dagen.


Over ti millioner på flukt i Sudan: – Barn dør hver andre time

Verdens største flyktningkrise utspiller seg i skyggen av krigene i Ukraina og Gaza. Nå står Sudan overfor en massiv sultkatastrofe. Krigen brøt ut i hovedstaden Khartoum 15. april i fjor. Vestlige land reagerte akutt med å få sine diplomater i trygghet. Ni måneder senere er dette det svimlende omfanget av katastrofen i Sudan: Og på telefon med VG forteller Abdelrahman Mubarak, nasjonaldirektør i Sudan for SOS-barnebyer, om volden. – De skyter folk basert på etnisitet, for å tilhøre en spesiell stamme, sier Mubarak.  Kupp, håp og krig Det er militsgruppen RSF og regjeringshæren SAF som har brakt landet ut i sultkatastrofe.  I 2019 samarbeidet de i et kupp mot diktator Omar al-Bashir etter folkelige protester. Det var deretter håp om demokratisering i landet. Men i 2021 tok SAF-generalen Abdel Fattah al-Burhan makten selv i et nytt kupp – og i april i fjor gikk altså de paramilitære styrkene til RSF-leder Mohamed Hamdan Dagalo til angrep. Ifølge FN har Sudan nå verdens største flyktningkrise.  – Barn dør hver andre time Leger uten grenser forteller at forholdene er spesielt alvorlige i Zamzam-leiren i Nord-Darfur. – Vi regner med at det dør ett barn hver andre time i leiren. De med alvorlig underernæring står i fare for å dø de neste tre til seks ukene dersom de ikke får behandling, sier Claire Nicolet, organisasjonens Sudan-leder, i et presseskriv. Januar pleier å være måneden med relativt lav underernæring på grunn av innhøsting i desember. Men konflikten har gjort at bønder ikke har kunne følge opp avlingene sine.  Derfor ser Leger uten grenser nå at ett av fire barn allerede er akutt underernærte, et «alarmerende» nivå.  De frykter hva dette betyr for underernæringstoppen, som pleier å komme mellom april og september.  Utviklingsministeren: Enorme dimensjoner – Vi opplever at det er veldig vanskelig å få oppmerksomhet rundt Sudan, fordi det som skjer i Ukraina og Gaza er så dramatisk. Dette er FN-topper også opptatt av, sier utviklingsminister Anne Beathe Tvinnereim (Sp) til VG. Hun beskriver en svært vanskelig situasjon der partene ikke snakker sammen og heller ikke gir humanitære organisasjoner tilgang. – Dimensjonene er helt enorme. FN kaller det en av de humanitære krisene som utvikler seg raskest, men samtidig er det liten oversikt over det som skjer på bakken. Sudan trenger verdens fokus på seg. Oppmerksomheten rundt Sudan er dessverre lav, sier Tvinnereim.  – Jeg opplever at både mediene og politikerne går i flokk når det gjelder humanitære kriser. Det er også lett å forstå at det blir sånn, men vi kan ikke tillate oss det, mener utviklingsministeren.  – Kidnapper og voldtar Det begås også fryktelige overgrep i landet. – De kidnapper jenter, voldtar dem og tar dem med til Darfur. Mange tør ikke si at de er blitt voldtatt fordi det er en skam for familien, sier Mubarak i SOS-barnebyer om RSF-militsen. Både FN og Human Rights Watch har levert rapporter om seksuelle overgrep begått av RSF-militsen. Han befinner seg i Kassala, helt øst i Sudan, hvor svært mange nå har flyktet for å slippe unna kampene.  Ifølge et forsiktig anslag har krigen hittil kostet minst 13.000 liv, meldte NTB tidligere denne uken. – Det er grunn til å tro at både regjeringshæren og militsen begår krigsforbrytelser, sa sjefanklageren ved Den internasjonale straffedomstolen (ICC), Karim Khan, i Sikkerhetsrådet. – Katastrofe – Situasjonen i Sudan er intet mindre enn en katastrofe, sier Eddie Rowe, representanten for Verdens matvareprogram (WFP), ifølge Al Jazeera.  – WFP har mat i Sudan, men mangelen på humanitær tilgang og andre unødvendige hindre sinker oss, forteller han.  70 lastebiler med nødhjelp sto eksempelvis nylig fast i Port Sudan ved Rødehavet. Følgen er at WFP kun har fått levert nødhjelp i én av ti sudanere som er rammet av krigshandlingene.

Summary: Sudan opplever verdens største flyktningkrise med 10,7 millioner på flukt og 18 millioner i hungersnød, ifølge FN og IOM.

Summary: Krigen startet 15. april i fjor mellom militsgruppen RSF og regjeringshæren SAF.

Summary: Et barn dør hver andre time i flyktningleiren Zamzam i Nord-Darfur, og Leger uten grenser advarer om økt underernæring.


Den efterlyste Foxtrotmannen Robin Hedman Johansson, 31, greps förra veckan misstänkt för mord på två 14-åriga pojkar.  Han ska sedan en tid tillbaka befunnit sig i Dubai där hans pass uppges ha spärrats, enligt uppgifter. Aftonbladet kan nu berätta om spelet bakom gripandet. Foxtrotmannen Robin Hedman Johansson har varit internationellt efterlyst och jagats över hela världen sedan i höstas misstänkt för mordet på de 14-åriga pojkarna Layth och Mohamed. Båda två hittades mördade i somras i Upplands Väsby respektive Nynäshamn i Stockholmsområdet. Morden, ska enligt uppgifter, kopplas till Foxtrotnätverket.  Förra veckan skedde ett genombrott i utredningen. Robin Hedman Johansson greps när han landade på Arlanda, efter att ha varit efterlyst i flera månader.  31-åringen fick vänta ombord på planet tills andra passagerare hade gått av. Därefter fick han lämna genom en trappa, fick handbojor på sig innan han fördes in i en polisbil. Aftonbladet kan nu berätta om spelet bakom gripandet av Foxtrotmannen. ”Litade inte på Dubai” Gripandet av Robin Hedman Johansson hade planerats en tid i förväg och svensk polis ska ha haft god koll på var Foxtrotmannen befann sig, enligt Aftonbladets uppgifter. Redan i höstas började planer göras för hur ett gripande skulle kunna ske. Men polisen väntade in rätt tillfälle att slå till. Polisen såg till att den internationella efterlysningen skulle gälla i alla länder förutom ett – Förenade Arabemiraten. Just det landet som Foxtrotmannen ska ha befunnit sig i, enligt Aftonbladets uppgifter.  Anledningen till att man skippade just det landet ska ha varit att man inte litade på myndigheterna där, uppger en källa. Enligt Aftonbladets uppgifter hänvisade man till ”politiska skäl”. Det ansågs helt enkelt inte effektivt med en efterlysning. I stället gjorde polisen ett annat drag: Efter att Robin Hedman Johansson reste in i Dubai såg de till att hans pass spärrades, enligt uppgifter.  Även den svenska ambassaden i Dubai blev invigd i polisens planer. På så vis fastnade han i Dubaipolisens nät – och blev avvisad från landet. Därefter kunde svensk polis gripa honom på Arlanda i Stockholm. Kom hem frivilligt Före vistelsen i Dubai ska Robin Hedman Johansson ha befunnit sig i andra länder, bland annat Turkiet och Spanien. Åklagaren Hanna Cardell leder utredningen gällande fallet med Layth och Mohamed.  Hon vill inte lämna några kommentarer om bakgrunden till gripandet. – Jag kan inte lämna några kommentarer alls kring vad som föregick gripandet och vilka överväganden man gjort när det gäller den internationella efterlysningen. Däremot säger Cardell:  – Han valde att självmant komma hem till Sverige och överlämna sig till svensk polis som mötte upp och grep honom på Arlanda. Robin Hedman Johanssons advokat har tidigare sagt att till Aftonbladet: – Han har valt att frivilligt komma till Sverige för att bemöta de här anklagelserna och i det ligger det att han förnekar de här gärningarna och tillbaka visar de anklagelser som riktas mot honom, sa Tobias Enochson i samband med gripandet. Misstänks ha styrt skyttar: ”Inga barn bara” Robin Hedman Johansson är på sannolika skäl misstänkt för mord på de 14-åriga pojkarna. Hon vill inte gå närmare in på utredningen – varken Foxtrotmannens roll eller huruvida eventuella förhör med honom. – Utredningsmässigt är det såklart ett framsteg att han är i Sverige och att vi kan utreda misstankarna mot honom och hålla förhör med honom, säger Hanna Cardell.  Robin Hedman Johansson har varit knuten till Foxtrotnätverket och förekommer i utredningar kopplade till Foxtrot och Rawa Majid. Förutom mordet på pojkarna är Robin Hedman Johansson misstänkt för en rad brott.  Nyligen väcktes åtal i ett ärende gällande en skjutning i Jordbro i september. Enligt utredningen som rör mordförsök, förekommer Robin Hedman Johansson under aliaset ”Mixtape”. Chattarna visar hur 31-åringen misstänks ha styrt skyttarna.  I chatten skriver en okänd person inför skjutningen: ”Grabbar så många ni kan ta som möjligt! Inga barn bara” Aftonbladet har sökt polisen som inte återkopplat.

Summary: Robin Hedman Johansson som är misstänkt för mord på två 14-åringar i Stockholm, greps när han landade på Arlanda flygplats förra veckan efter att ha varit internationellt efterlyst.

Summary: Robin Hedman Johansson kopplas till Foxtrotnätverket och befann sig tidigare i Dubai, där hans pass uppges ha blivit spärrat.

Summary: Gripandet, som svensk polis hade planerat en tid i förväg, blev möjligt då Johansson avvisades från Dubai och återvände frivilligt till Sverige, enligt uppgifter.


Republikansk presidentdebatt: – Elsker oppmerksomheten, gutter

Nikki Haley ble skyteskive under republikanernes fjerde presidentdebatt.  Den tidligere FN-ambassadøren har de siste ukene blitt mer og mer populær, og har blant annet sikret seg støtte fra flere velstående givere, skriver nyhetsbyrået AP.  Noen favoritt til å bli republikanernes presidentkandidat i valget i 2024, er hun likevel ikke: Det er langt opp på meningsmålingene til den soleklare eneren på listen Donald Trump. Den tidligere presidenten uteble imidlertid fra den TV-sendte debatten i Tuscaloosa i Alabama natt til torsdag, som han også har gjort i de tre foregående debattene. Mens meningsmålingene for tiden viser at rundt 60 prosent vil ha Trump som presidentkandidat, kjemper de fire på debattscenen om «smulene», skriver NTB:  – Elsker oppmerksomheten – Dere har andre kandidater der oppe, som Nikki Haley. Hun gir etter hver gang venstresiden kommer etter henne, sa DeSantis i debattens åpningsrunde, og viste til Haleys støttespillere.  Ramaswamy fulgte etter, og kritiserte formuen Haley har tilegnet seg etter at hun sluttet som USAs FN-ambassadør i 2018. Haley har tidligere også vært guvernør i Sør-Carolina.  – Mattestykket går ikke opp. Det går opp med tanke på at du er korrupt, sa han blant annet. Senere i debatten kalte han Haley for en «fascist». – Jeg elsker all oppmerksomheten, gutter, tusen tak, parerte hun – og kalte konkurrentene «misunnelige».  Den tidligere FN-ambassadøren ble også tatt i forsvar av tidligere New Jersey-guvernør Chris Christie. Han gikk spesielt hardt ut mot det han mente var ufine angrep fra Ramaswamy. – Dette er en smart kvinne som har oppnådd mye. Du bør slutte å fornærme henne, sa han blant annet. Til angrep på Trump Som i de tidligere debattene, var bakteppet tydelig: Ville noen av kandidatene klare å vise seg frem som et reelt alternativ til Trump? Det begynner å haste for de fire andre om de skal klare å kapre noen av hans velgere: Republikanernes første nominasjonsmøte foregår i delstaten Iowa allerede 15. januar. Carrie Sheffield, som kommenterer konservativ politikk i USA, sa før en av de tidligere debattene til Al Jazeera at de republikanske kandidatene er nødt til å balansere på en knivsegg: De må kunne kritisere Trump, men ikke for hardt, skal de klare å tiltrekke seg noen av hans mange velgere.  Under debatten i Alabama natt til torsdag, valgte konkurrentene stort sett å ignorere den soleklare favoritten, skriver AP.  Én kandidat trappet likevel opp sin kritikk av Trump. Tidligere New Jersey-guvernør Chris Christie, som tidligere var en av Trumps største støttespillere, kritiserte også de andre for å ikke «snakke om truslene Trump utgjør for demokratiet».  – Disse tre snakker som om kampen står mellom oss fire. Det er ofte vanskelig å være den eneste på scenen som snakker sant, sa Christie. Fra scenen kalte han den tidligere presidenten for en diktator. – Vi må si sannheten. Han er ikke egnet, sa Christie videre, og refererte til Trump som Voldemort – den onde og maktsyke trollmannen i Harry Potter-universet.  Det skjer etter at Trump selv under et intervju med Fox News tirsdag ikke avviste at han muligens ville oppføre seg som en diktator den første dagen dersom han blir valgt. Se uttalelsen her:

Summary: Natt til onsdag deltok fire kandidater i den fjerde TV-sendte debatten mellom de republikanske presidentkandidatene. Storfavoritten Donald Trump deltok ikke.

Summary: Flere av konkurrentene gikk spesielt til angrep på tidligere FN-ambassadør Nikki Haley.

Summary: Én av kandidatene, tidligere New Jersey-guvernør Chris Christie, kritiserte Trump. Han kritiserte også de andre kandidatene for å være «feige» i sin omtale av den tidligere presidenten.


Norges Bank skal selge 350 millioner kroner per dag i februar

Norges Bank holder kronesalget uendret fra januar. Dermed selges det over en milliard kroner mindre enn på samme tid i fjor, og kronen styrker seg litt. Norges Bank holder kronesalget uendret på 350 millioner kroner i februar. Kronen styrker seg marginalt både mot euro og dollar rett etter annonseringen. Til sammenligning kuttet Norges Bank kronesalget fra 1,4 milliarder per dag i desember (de første to ukene) til 350 millioner kroner per dag i januar. Overraskelsen førte da til umiddelbar kronestyrking. Kronesalget (vekslingen) skjer for å overføre annen valuta til Oljefondet, som investerer i utlandet. Det må ikke forveksles med valutaintervensjon, som betyr at sentralbanken selger eller kjøper kroner for å påvirke kronekursen. Selv om sentralbankens kronesalg over tid stort sett balanseres av at oljeselskapene må kjøpe kroner for å betale skatt, kan sentralbankens salg likevel påvirke kronekursen. Det er både på grunn av størrelsen og fordi vekslingene ikke nødvendigvis skjer samtidig. Mye mindre enn i 2023 Basert på statsbudsjettet tror økonomene på noe høyere kronesalg utover året enn nivået i januar, men det var ikke ventet store endringer ved dagens annonsering. – Sammenlignet med 2023 er valutakjøpene mye mindre og bør dermed ikke være en stor negativ faktor for kronekursen, skrev SEB i en analyse før februartallene ble kjent. I februar i fjor ble det solgt 1,9 milliarder kroner per dag. Norges Bank kjøpte i flere år kroner på vegne av staten, slik at oljeinntekter i utenlandsk valuta kunne brukes over statsbudsjettet. Men fra april 2022 snudde situasjonen, da kronestrømmene overgikk beløpet som skulle inn i statsbudsjettet. Betydelige kronesummer fra oljeselskapenes skatteinnbetalinger selges nå hver dag. Norges Bank har som regel forsøkt å jevne ut kronetransaksjonene utover i året, for å unngå unødig uro i valutamarkedet. Det siste året har det imidlertid vært uvanlig store endringer.

Summary: Norges Bank opprettholder det daglige kronesalget på 350 millioner kroner i februar, over en milliard kroner mindre enn i februar i fjor.

Summary: Salget, som egentlig er en veksling, gjøres for å overføre annen valuta til Oljefondet for investeringer i utlandet.

Summary: Selv om kronesalg ofte balanseres med innkjøp av kroner fra oljeselskaper for å betale skatt, kan det påvirke kronekursen.

Summary: I årene før april 2022 kjøpte Norges Bank kroner for staten slik at oljeinntekter i utenlandsk valuta kunne benyttes over statsbudsjettet.

Summary: Denne situasjonen endret seg da kroneinntektene overgikk beløpet som skulle inn i statsbudsjettet.

Summary: Disse transaksjonene pleier vanligvis å være jevnt fordelt over året for å unngå uro i valutamarkedet, men det siste året har det vært flere uvanlig store endringer.


Kritiserer manglende fattigdoms-grep: – Mange har det ekstremt vanskelig

De som sitter i førstelinjen mot økende norsk fattigdom, ser et statsbudsjett tomt for krisetiltak. – Dette budsjettet løser ikke de store sosiale problemene folk opplever, sier Mimmi Kvisvik, forbundsleder i sosialarbeiderforbundet FO. Hun er frontfigur for mange av dem som møter dem som sliter mest økonomisk i Norge for tiden. Kvisvik mener statsbudsjettet som ble lagt frem av regjeringen fredag – ikke treffer dem som trenger det mest. – Medlemmene våre jobber i velferdsstatens førstelinje. De kjenner hvor skoen trykker i NAV, barnevernet, oppvekstsektoren, helsevesenet og tjenester innen rus og psykisk helse. Vi vet hvor viktig det er å løse sosiale problemer før de vokser seg for store. Dessverre mangler budsjettet en tydelig krisepakke mot fattigdom, sier hun. Kvisvik mener en slik krisepakke må inneholde økte statlige ytelser, høyere satser for sosialhjelp og midler til matsentralene. – Nå er det mange som har det ekstremt krevende. De sosiale problemene vokser. Da trenger vi en helhetlig sosialpolitikk. Gjør vi ikke noe med de voksende forskjellene nå, kan samfunnet vårt bli drastisk forandret i løpet av kun få år, sier Kvisvik. Sosialhjelp som før Hun mener det norske velferdssamfunnet for lengst er på overtid med å øke de laveste trygdeytelsene. – Vi i FO har lenge tatt til orde for å heve de statlige veiledende satsene for sosialhjelp. Sosialhjelpen er en midlertidig ytelse for dem som ikke har nok til å forsørge seg selv, og satsene bestemmes i hver enkelt kommune, minner hun om. Hennes organisasjon foreslår at staten dekker de økte utgiftene for kommuner som øker sosialhjelpen allerede i 2024. – Alle skal ha råd til mat på bordet, og når det ikke strekker til må matsentralene ha nok midler til å dekke det voksende behovet for matutlevering, sier Kvisvik. Hun har høyst sannsynlig en støttespiller i SV-leder Kirsti Bergstø. Begge observerer at forskjellene i Norge vokser.  – Vi er i en dyrtid. Alt blir dyrere. Dette budsjettet fjerner ikke matkøene, og det hjelper ikke familier som har fått titusenvis av kroner i økte renter. Her må det sterkere lut til, sier Bergstø. Hun skal snart forhandle med Arbeiderpartiet og Senterpartiet om statsbudsjettet. De er avhengige av Bergstø for å få flertall for forslaget sitt. Røde Kors-topp Anne Bergh angriper regjeringen med mye av den samme virkelighetsbeskrivelsen. De slår fast at statsbudsjettet mangler et krafttak for fattige barnefamilier i Norge. Røde Kors påpeker at dyrtid gjør at foreldre oppsøker frivillige organisasjoner for å få mat og klær til barna sine. Savner grep – Røde Kors er bekymret for økningen i fattigdom, og særlig blant barnefamilier. Vi er skuffet av at regjeringen ikke tar kraftfulle nok grep for fattige barnefamilier i Norge, som særlig rammes av dyrtidens økte kostnader, sier Anne Bergh, generalsekretær i Røde Kors. – Vi vet at over halvparten av sosialhjelpsmottagerne sliter med å gi barna det de trenger. Dette er utfordringer regjeringen må ta på alvor, mener generalsekretæren. Rødt-leder Marie Sneve Martinussen oppsummerer det som ikke kom i statsbudsjettet. – De øker ikke velferdsstatens minsteytelser for pensjonister, uføre og folk på arbeidsavklaringer. De øker ikke barnetrygden. De som tjener minst får kanskje en femtilapp i måneden i skattekutt. Og strømstøtten justeres fra 70 til 73 øre, slik at strømprisene må bli enda høyere før folk får støtte. Martinussen frykter også at regjeringens anslåtte prisvekst ligger for lavt. –  Norges Bank og SSB forventer høyere prisvekst enn det statsbudsjettet legger til grunn. Når regjeringen ikke øker ytelsene for de som sliter mest, som sosialhjelp og bostøtte, utover den anslåtte prisveksten, betyr det at de får mindre penger mellom hendene. Store tall Arbeids- og inkluderingsminister Marte Mjøs Persen (Ap) viser i sin presentasjon av statsbudsjettet – til at velferdsstaten bruker et enormt stort antall milliarder på velferdsordninger neste år. Det samlede budsjettforslaget til Arbeids- og inkluderingsdepartementet (AID) er på 653,3 milliarder kroner. Økningen er på 71 milliarder kroner og sikrer gode velferdstjenester i en tid som er vanskelig for mange, mener Persen. Utgiftene både til alderspensjon, arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, sykepenger og dagpenger øker neste år. Samlet er utgiftene til folketrygden beregnet til 581,4 milliarder kroner. Det er en økning på 59,2 milliarder. I tillegg øker utgiftene til integreringsområdet med 9 milliarder kroner, totalt beregnet til 30 milliarder. – At vi bruker over 610 milliarder kroner på ulike velferdsordninger og integrering gir et godt bilde på hvor omfattende velferdsstaten er. Vi har et sikkerhetsnett som skal ta vare på alle i landet vårt som treng det, seier arbeids- og inkluderingsminister Marte Mjøs Persen.

Summary: Mimmi Kvisvik, leder i sosialarbeiderforbundet FO, er bekymret etter det nylig fremlagte statsbudsjettet.

Summary: Hun påpeker at det mangler krisetiltak mot økende fattigdom i Norge.

Summary: Kvisvik ber om en krisepakke som inkluderer økte statlige ytelser, høyere sats for sosialhjelp og mer ressurser til matsentralene.

Summary: Frivillige organisasjoner som Røde Kors, har også uttrykt bekymring for økende fattigdom, spesielt blant barnefamilier.

Summary: Regjeringen har økt budsjettet for Arbeids- og inkluderingsdepartementet med 71 milliarder kroner, totalt 653,3 milliarder kroner. Arbeids- og inkluderingsminister Marte Mjøs Persen (Ap) mener dette vil sikre gode velferdstjenester i en utfordrende tid.


Overrasket flyekspert om Norwegians kjøp: – En milliard for et flyselskap er ikke all verden

Flyeksperten påpeker at Widerøe enten har falt betydelig i verdi de siste årene, eller så har Norwegian gjort en god deal. Nyheten om at Norwegian kjøper Widerøe for 1,1 milliarder kroner tok de fleste på sengen torsdag morgen, inkludert den uavhengige flyeksperten og podkast-verten Christian Kamhaug.  – Jeg så ikke den komme, sier han til E24, men tilføyer at avtalen gir mening for begge flyselskapene. Kamhaug viser til at da SAS solgte Widerøe for rundt ti år siden, var prisen på rundt 2 milliarder.  – Enten har verdien falt betydelig, eller så har Norwegian-sjef Geir Karlsen gjort en god deal, sier han. Til tross for at selskapet er mye større i dag enn da SAS solgte, anslår Norwegian at verdien inkludert gjeld er på rundt 2 milliarder. – Det ser fortsatt ut som en god deal. En milliard for et flyselskap er ikke all verden, sier han. – Fikk en pris som vi aksepterte – Det reisende publikum vil utvilsomt få et bedre tilbud, sier Brynjar Forbergskog til E24. Han er styreleder i WF Holding, som selger Widerøe til Norwegian. WF Holding eies av Flyco med 66 prosent og transportselskapet Fjord1 med 34 prosent. Forbergskog er blant eierne i Flyco. – Hvorfor selger dere? – Vi ble kontaktet av Norwegian for noen måneder tilbake. Da var det en vurdering som gikk ut på at en norsk interessent kom på banen, og vi fant ut at vi ville se nærmere på saken. Det endte med en prosess der vi valgte å selge, sier Forbergskog til E24. Han mener at Norwegians kjøp vil være til det beste for både Widerøe, de ansatte og passasjerene. – Det som er viktig for oss er at det blir en norsk, solid eier. Det har vært viktig for oss at de ansatte blir i sine respektive selskaper, og at de fortsatt har norske lønns- og arbeidsvilkår. Dette er med på å sikre norske arbeidsplasser, sier han. – Ikke minst mener vi passasjerene vil få et bedre rutetilbud. De får flere valgmuligheter, det blir gjennomgående billettering, og det vil kunne spare reisetid. Halvparten av dem som flyr på kortbanenettet i dag er avhengig av stamrutenettet for å komme seg dit de skal, sier Forbergskog. – Fikk dere en bra pris? – Vi fikk en pris som vi aksepterte. Fjord1 vil ikke kommentere salget overfor E24, men viser til WF Holding. Ikke lenger lavprisselskap Flyekspert Kamhaug påpeker at samdriftsfordelene (synergiene) hos Norwegian og Widerøe ligner det SAS hadde, og at de nå får mulighet til å koordinere rutetabellene. – De hadde mye samarbeid før også og det er lite overlapping av rutene, så konkurransemessig har det lite å si. Men det kan nok gjøre samarbeidet med de andre store flyselskapene vanskeligere, sier Kamhaug. Han trekker også frem at Norwegian alltid bare har vokst organisk, det vil si innad i selskapet, uten å kjøpe opp andre. Dagens kjøp signaliserer en helt annen type operasjon. – Norwegian startet som lavprisselskap, men med denne avtalen kan man slå fast at det ikke er det lenger. Nå er det et helt vanlig flyselskap, sier flyeksperten. Alt i alt ser han kjøpet som en god avtale for Norwegian, og et positivt trekk for Widerøe i og med at de kommer tettere på et stort selskap. – Widerøe har ikke hatt de nødvendige musklene, sier Kamhaug. – Må tenke fremover – Var det noe Widerøe har behov for som selskap, som dagens eiere ikke kunne gi? – Nei, det vil jeg ikke si. Men man må tenke fremover, på hva som er den beste løsningen for selskapet. Nå får Widerøe en solid industriell eier, og de to selskapene komplementerer hverandre, sier Forbergskog. – Widerøe vil måtte investere i nye fly, og det kan koste? – Frem mot 2030 vil det nok være sånn. Widerøe har jobbet mye med det grønne skiftet, og vi ser jo for oss at det frem mot 2030 vil kunne finnes alternativer til dagens flåte som langt på vei vil ha nullutslipp. Da kreves det mye kapital, sier han. – Er det en av årsakene til å selge? – Ikke konkret. Men det er en del av bildet, sier Forbergskog. – Må tilpasse tilbudet – Widerøe har rapportert om krevende tider og rutekutt, hva tenker du om situasjonen i selskapet? – Man må tilpasse tilbudet til situasjonen. Det er på ingen måte noen krisesituasjon. Men det har vært en pandemi, og vi er ikke tilbake på 2019-nivå når det gjelder passasjerer. Det brukes mer Teams i stedet for forretningsreiser, og høyere rentenivå har nok også påvirket folks reisemønster, sier Forbergskog. – Du er godt fornøyd med salget? – Begge parter må være fornøyde. Vi er overbeviste om at dette er til det det beste for både Widerøe, de ansatte og det reisende publikum, sier han. Tror tilsynet hadde foretrukket noe annet Konkurransetilsynet opplyser til E24 at de har vært i kontakt med selskapene, og at kjøpet ikke kan gjennomføres før får tilsynsgodkjennelse. Dette kan vare frem til jul. – Jeg regner med at oppkjøpet blir godkjent, selv om Konkurransetilsynet nok helst så at Widerøe kunne utfordre SAS og Norwegian på stamrutenettet, sier Kamhaug.  – Det skje ikke nå. Videre blir nok Widerøe enda sterkere på FOT-nettet med Norwegian i ryggen. Der er det jo allerede svært lite konkurranse fra andre aktører, legger han til.

Summary: Norwegian kjøper Widerøe for 1,1 milliarder kroner. Flyekspert Christian Kamhaug mener dette enten indikerer at Widerøes verdi har falt siden SAS solgte selskapet for ca 2 milliarder for ti år siden, eller at Norwegian har gjort en god deal.

Summary: WF Holding, som selger Widerøe til Norwegian, mener salget vil være gunstig for både Widerøe, de ansatte og passasjerene og at det vil sikre norske arbeidsplasser.

Summary: Kamhaug peker på at dette kjøpet signaliserer en forandring for Norwegian, som tidligere har vokst uten å kjøpe opp andre. Han mener at Norwegian ikke lenger kan ses på som lavprisselskap, men nå et vanlig flyselskap.

Summary: Kamhaug tror på godkjenning fra Konkurransetilsynet, til tross for at tilsynet ideelt sett trolig ønsket at Widerøe skulle utfordre SAS og Norwegian på stamrutenettet.


Gängman hotade åklagare i livesändning på Instagram

Han flankeras av beväpnade män och viftar med en guldfärgad automatkarbin.  Inför tusentals tittare hotar en av Rawa Majids närmaste män en åklagare som är släkt med ärkefienden Ismail Abdo.  – Det är skrämmande, säger en kollega på myndigheten.  Den högt uppsatte gängmedlemmen spottar ur sig i förolämpningar, kränkningar och hot. I livesändningen på Instagram riktar sig mannen, som är nära allierad med Rawa Majid, framförallt mot Ismail Abdo. Han är ledaren för motståndarsidan i den vettlösa och mycket blodiga internkonflikten i nätverket Foxtrot.  Men mannen uttalar sig också hotfullt om en åklagare som är släkt med Abdo. – I den kontext som det sker med alla attiraljer runtomkring så blir det mycket obehagligt, säger en vice chefsåklagare på kammaren där personen är anställd.  Kan det bli aktuellt med en brottsanmälan med anledning av det som sägs i videon?  – Jag tycker att den frågan är lite tidigt väckt. Men det är naturligtvis något som vi får titta på. Har blivit omplacerad Det var SVT som först rapporterade om åklagarens släktskap med Ismail Abdo.  Hon har tidigare arbetat med flera utredningar av dåd som misstänks vara kopplade till Foxtrot-nätverket. Åklagaren har nu omplacerats, och en internutredning pågår.  – Det är inte någon bra situation. Men utöver det kan jag inte lämna några kommentarer. I samband med tillsynsärendet kommer detta gås igenom noggrant, säger vice chefsåklagaren.  ”Har fortfarande förtroende” I ett mejl till Expressen har åklagaren tidigare uppgett att hon var öppen med släktbandet när hon blev anställd.  Kvinnans närmsta chef sa till tidningen att detta inte diskvalificerade henne från att utreda grova brott: – Jag hade förtroende för henne nu och det har jag fortfarande.  Såvitt känt finns det inga uppgifter om att åklagaren har misskött sitt arbete.  Livesändningen på Instagram kablades ut på söndagskvällen. Den följdes av över 16 000 personer.  – Detta riskerar att spä på konflikten ytterligare, har Max Åkerwall, biträdande chef för polisområde Stockholm syd, sagt i en intervju med Aftonbladet.

Summary: En högprofilerad gängmedlem nära anknuten till Rawa Majid hotade en åklagare på Instagram som är släkt till hans ärkefiende Ismail Abdo.

Summary: Åklagaren, med tidigare kopplingar till utredningar av Foxtrot-nätverket, har nu omplacerats och en intern undersökning pågår.

Summary: Trots hoten uttrycker åklagarens chef fortsatt förtroende för henne och det finns inga indikationer på att hon misskött sitt jobb.


Helikopterulykken: Én bekreftet død – fem skadet

Ulykken skjedde da helikopteret var på søk- og redningstrening utenfor Sotra. Haukeland universitetssjukehus opplyser like før klokken 21.30 at de har tatt imot de seks personene som var om bord i helikopteret som styrtet utenfor Sotra onsdag kveld.  Klokken 00.30 melder Vest politidistrikt at én person er bekreftet død etter ulykken. Vedkommendes pårørende er varslet.  – Jeg kan bekrefte at én person er omkommet, sier kommunikasjonsdirektør ved Haukeland universitetssjukehus Erik Vigander til VG like etterpå. For de fem andre som var om bord i helikopteret, er tilstanden slik:  – Det er én som er lettere skadet, og så er det fire med varierende skadegrad. Jeg kan ikke gå i detalj på det, sier Vigander, og legger til at han heller ikke kan si noe om alder eller kjønn på de involverte.  Tilhørte Equinor-felt Det var like over klokken 21 onsdag at Hovedredningssentralen (HRS) Sør-Norge meldte at de hadde heist opp fem personer fra sjøen i forbindelse med helikopterulykken. Kort tid senere opplyste de at en sjette og siste person var heist opp fra sjøen. VG har vært i kontakt med Equinor, som sier helikopteret tilhørte et av deres oljefelt. De kan ikke bekrefte eller avkrefte at det var deres ansatte om bord, men har bedt pårørende om å ta kontakt.  – Politiet har i samarbeid med Equinor opprettet et pårørendesenter på Scandic Kokstad. Politiet vil være til stede med personell på senteret, skriver kommunikasjonsdirektør Arne Lutro i Vest politidistrikt i en pressemelding klokken 00.30.  Var på treningstur  Ifølge politiet skjedde ulykken rundt seks kilometer vest for Algerøyna i Øygarden kommune.  Redningsleder Ståle Jamtli i Hovedredningssentralen (HRS) sier til VG at helikopteret var på treningstur da det havnet i sjøen rundt klokken 19.41.  Personene var i vannet i rundt 50 minutter før de ble reddet opp, sier han. Slik var ruten til helikopteret før det gikk ned i sjøen utenfor Sotra, ifølge overvåkningstjenesten Flightradar: – Vi så ikke noe helikopter i sjøen, bare personene, sier Jamtli. – Jeg vet ikke hvordan det går med de involverte. Ingen ble erklært omkommet da de ble heist opp. Jamtli forteller at de ble varslet om hendelsen da senderen til helikopteret sluttet å fungere. HRS visste da siste posisjon til helikopteret, og fant greit frem til stedet.  – Men det var stiv kuling og kaldt, sier han. Bristow Norge bekrefter at det var et av deres helikoptre som havarerte, og at det var på søk- og redningstrening. – Våre tanker går til alle de berørte i denne utrolig vanskelige perioden, skriver selskapet i en uttalelse natt til torsdag norsk tid. De skriver videre de mobiliserer kriseteam, og at selskapet er i gang med å kontakte og bistå familiene til dem som var om bord.  – Vår høyeste prioritet er å ta vare på våre ansatte og deres familier, skriver de. Har funnet vrakdeler Havarikommisjonen er varslet om saken og er i gang med å forberede undersøkelser.  – Redningsskøyten har begynt å finne vrakdeler. Kystvakten er også med i søket, i tillegg til flere helikoptre, opplyser politiet i en pressemelding onsdag kveld. De har også bedt Forsvaret om bistand til søk og til mottak av vrakdeler på Haakonsvern.  – Det pågår fortsatt et arbeid med å lete etter og hente opp vrakdeler i området, skriver de i en melding klokken 00.30.  Politiet har satt stab for å følge opp ulykken.  – Det er selvsagt altfor tidlig å si noe om hva som kan ha skjedd. Vi vil starte etterforskning av hendelsen umiddelbart, avslutter de. Ordfører i Øygarden kommune Tom Georg Indrevik (H) sier at kommunen har iverksatt delen av kriseapparatet som trengs i forbindelse med hendelsen.  – Vi er takknemlige for at alle passasjerene er gjort rede for. I samarbeid med nødetatene følger vi opp med det vi kan hjelpe til med, sier ordføreren.

Summary: Et helikopter har styrtet utenfor Sotra i Vestland onsdag kveld. Ulykken skjedde under søk- og redningstrening

Summary: Det var seks personer om bord. Helsetilstanden deres er uavklart. Alle er fraktet til sykehus.

Summary: Bristow Norge bekrefter at det var ett av deres helikoptre. Equinor sier helikopteret hørte til et av deres oljefelt.

Summary: Havarikommisjonen er varslet og forbereder undersøkelser. Redningsskøyten har funnet vrakdeler.


Venstre til regjeringen: Gjør mer for å stoppe krigen i Gaza

Venstre mener at utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) kan gjøre mer for å få stoppet krigshandlingene mot Gaza. Sanksjoner sammen med andre land er en aktuell mulighet, ifølge Venstre-nestleder Abid Raja.   – Jeg er overrasket over at regjeringen ikke gjør mer, sier Raja til VG, – Historien vil dømme oss hardt om vi ikke gjør hva vi kan for å stoppe krigshandlingene og berge liv på Gaza, etter at flere enn 20 000 er drept i Israels angrep,  legger nestlederen til.   Helvete på jord I et VG-intervju fredag sa den norske utenriksministeren at livet på Gaza er «virkelig et helvete på jord».  På spørsmål om Norge kan gjøre mer, sa Eide at «vi tenker hver dag på hva vi kan gjøre mer», men avviste blankt at sanksjoner mot Israel er aktuell norsk politikk. Forpliktelse  ’– Det er lett å være enig med  utenriksministeren når han sier at Gaza er et helvete på jord. Årsaken er at Israel driver en nådeløs og kollektiv avstraffelse av alle sivile på Gaza, sier Abid Raja. – Men  skal vi da nøye oss med verbal fordømmelse? Jeg mener at Norge har en moralsk og etisk forpliktelse til å gjøre det vi kan for å stoppe overgrepene, sier Raja.  Han mener at sanksjoner og økonomiske straffetiltak mot Israel er et spor som regjeringen bør følge videre: – Jeg har forståelse for at ensidige sanksjoner fra Norges side ikke har noen effekt. Men Norge kan bruke sin posisjon som fredsnasjon til å snakke med andre land i Norden og i Europa om felles reaksjoner mot Israel. Vi må gjøre alt som er mulig for å presse fram en slutt på den voldsomme voldsbruken på Gaza, legger Venstre-nestlederen til.  Søndag gikk tusenvis av mennesker i demonstrasjonstog i Oslo for å markere sin støtte til det palestinske folket og kreve våpenhvile. Ikke adgang til  Også SV, MDG og Rødt etterlyste sanksjoner mot Israel da utenriksministeren ble spurt ut om Gaza i Stortinget onsdag.  I intervjuet med VG fredag begrunnet Espen Barth Eide regjeringens negative syn på sanksjoner med Israel: – I vår sanksjonslov har vi ikke adgang til å iverksette egne nasjonale sanksjoner. Vi gjør det etter vedtak fra FNs sikkerhetsråd, eller vi kan slutte oss til sanksjoner fra EU. Ensidige sanksjoner har veldig begrenset effekt.  – Og i dette tilfellet vil det gjøre mye av det andre arbeidet vårt enda vanskeligere enn det er, sa utenriksministeren. Vil stoppe matvarer  Venstre jobber nå, ifølge Raja,  med forslag til Stortinget for å stramme inn overfor Israel.   Partiet ønsker å  hindre at mat og andre varer fra de okkuperte områdene kommer i salg i Norge. Venstre vil også be om Stortingets støtte til at våpen fra norsk-eide produsenter ikke skal kunne selges til Israel.

Summary: Venstre-nestleder Abid Raja mener utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) kan gjøre mer for å stoppe krigshandlingene mot Gaza.

Summary: Raja er overrasket over at regjeringen ikke gjør mer, etter at flere enn 20.000 er drept i Israels angrep.

Summary: Eide nekter sanksjoner mot Israel er aktuell norsk politikk, men Raja mener Norge har en moralsk og etisk forpliktelse til å stoppe overgrepene.

Summary: Raja foreslår at Norge snakker med andre nordiske og europeiske land om felles reaksjoner mot Israel.

Summary: Venstre jobber med forslag til Stortinget for å stramme inn overfor Israel, inkludert å hindre salg av mat og andre varer fra okkuperte områder og stoppe våpensalg til Israel.


Hudsykdommen som kan ligne eksem: – Det går sjelden over av seg selv

Det kan ligne på eksem eller kviser, men er egentlig en vanlig hudsykdom som krever behandling. En vanlig feil mange gjør, forverrer utslettet – og én enkel metode kan forebygge utbrudd.  – Det går sjelden over av seg selv, og krever medisinsk behandling.  Spesialist i hudsykdommer, Reza Sohrabi, snakker om den vanlige hudlidelsen perioral dermatitt.  Et utslett som blir rødt og nuppete, som er vanlig å se i ansiktet og som ofte rammer kvinner.  – Perioral betyr rundt munn, og dermatitt betyr hudbetennelse, så dette er en hudbetennelse som ofte oppstår rundt munnen, supplerer Olav Sundnes.  Sundnes er overlege ved Seksjon for hudsykdommer ved Oslo universitetssykehus. – Den er nok i slekt med hudtilstanden rosacea, men rosacea gir mer utslett til kinn og hake. Ofte forveksles periororal dermatitt med akne. Ukjent utslett  Og skal vi tro hudlege Flora Nicol Balieva, er det mange som ikke vet hva de røde nuppene i ansiktet kommer av:  – Nei, det er ikke så mange, og den har ikke noe godt norsk navn, derfor omtales det som et utslett. Utslettet kan også forveksles med noe annet som kan være svært plagsomt, nemlig eksem.  – Det kan derfor ofte bli feilbehandlet, og forverret, på grunn av overforbruk av feil produkter, sier hun.  Riktig behandling mot utslettet Heldigvis er det ufarlig, men det kan bli vanskelig å få bort om du ikke vet hvordan. Så, hva er egentlig riktig behandling?  Det absolutt beste du kan gjøre, er forebygging, forteller Balieva.  – Personer med en hudtype som kan få utslettet, må unngå vanntett hudpleie, kosmetikk og kremer som tetter til porene og er for fete.  Den største feilen  Det blir rødt, nuppete og kan være plagsomt, og for mange vil enkle løsninger være veien å gå. Men også de dummeste, ifølge Balieva.  – Den største feilen er å ty til eksemkremer. Du vil få kortvarig bedring fordi betennelsen dempes, men i neste omgang vil utslettet bare øke på å bli hissigere. Har du først gått i fellen, men kutter ut kortisonet, vil det bli en forverring.  – Ikke-fete og ikke-kortisonholdige kremer kan brukes hvis huden blir tørr, men i de fleste tilfeller vil en kur med antibiotika fra tetrasyklin-gruppen være nødvendig.  Da kan det bli nødvendig med alt fra to uker og opp mot tre måneders kur, avhengig av alvorlighetsgraden. – Når utslettet er helt vekk burde man fortsette kuren litt til og ikke slutte for tidlig, råder hudlegen. Det finnes altså to ting du ikke må gjøre, ifølge både Sundnes, Balieva og Sohrabi:  Bruke kortisonkremer, fet hudpleie eller vanntett sminke.  – Er du usikker, er det tryggeste valget å kutte ut alle produkter for å se om det hjelper. I fremtiden anbefaler jeg å bruke tid på å finne riktig hudpleie for din hudtype, sier Balieva.  Kremene som fungerer Å kutte alle produkter kalles for «zero therapy», forteller Sundnes.  – Dette kan ofte være nok i seg selv. Dersom du får kontroll, kan du forsiktig starte med å reintrodusere produkter, helst ett om gangen for å se hvordan det går.  For de som ikke har god effekt av dette, finnes det også flere kremer som fungerer bra, forteller Sundnes.  – Pimecrolimus og metronidazole er de mest brukte. Utslettet kan være tilbakevendende, forteller ekspertene. På apoteker kan du spørre etter produkter som er spesielt laget for fetere og sensitiv hud, sier Balieva, og utdyper:  Det vil ikke stå på pakningen at produktene er egnet for perioral dermatitt, men rosacea.  – Rosacea er også en talgkjertelsykdom som forverres av de samme faktorene. Og heldigvis finnes det en god nyhet, forteller Sohrabi:  – Små oppbluss eller tilbakefall kan ofte behandles med krem alene. Grovt sett kan vi dele hudtypene våre i tre:  Men det vil finnes alle mulige varianter mellom, forteller Balevia. Du kan altså ha sensitiv hud som likevel er fet.  Vil du lese mer om helse og trening? VGs magasin Helse består av 100 sider om kroppen, formen og hodet – og kan kjøpes i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: Selv om tilstanden er vanlig, er det mange som ikke vet at de har den.

Summary: Hudsykdommen manifesterer seg som et rødt og nuppete utslett, typisk rundt munnområdet og i ansiktet.

Summary: Hudlege Flora Nicol Balieva peker på at utslettet ofte kan forveksles med eksem, noe som fører til feilbehandling og forverring av tilstanden.

Summary: Antibiotika kan være nødvendig avhengig av alvorlighetsgraden av tilstanden, men i mange tilfeller kan det behandles hjemme med riktig hudpleie.


Regjeringen gir en halv milliard ekstra til Palestina

GOL (VG) Jonas Gahr Støre (Ap) øker den norske pengestøtten til palestinerne. Han ber om at våpenhvilen blir overholdt og at hjelpen kommer frem.  Støre sier at det er dramatiske timer og dager på Gaza, med en befolkning som etter snart seks uker med krigføring mangler det meste. – Det er nå en situasjon med nedbør, kulde og mange mennesker uten hus og tak over hodet. Det er et enormt behov for humanitær hjelp, sier statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) til VG.  Støre varsler onsdag at regjeringen vil gi mer til Palestina i sin tale til LOs Kartellkonferanse på Gol.  – Norge øker nå sin humanitære støtte både gjennom tilleggsbevilgninger og omprioriteringer, slik at vi i sum vil ha en halv milliard kroner til humanitær hjelp og støtte til palestinske selvstyremyndighetene, sier han.  – Utfordrende – Hvordan skal dere sikre at hjelpen kommer frem til de som trenger den?  – Det er krigføring i et område hvor både privat og offentlig sektor bryter sammen. Det er utfordrende. Vi velger aktørene med best erfaring til å nå de som trenger det mest sier Støre. Han sier at sivilbefolkningen har behov for mat, vann og medisiner.  – Vi prioriterer å støtte FN, internasjonale Røde Kors og organisasjoner som kan få den humanitære hjelpen helt frem til folk. Vi er opptatt av at de palestinske selvstyremenighetene på Vestbredden kan gjøre jobben sin på helse, sikkerhet og skolegang, sier Støre. – De er i en veldig utsatt økonomisk situasjon. Israel holder igjen penger. Det er viktig at land som Norge opprettholder støtten, sier han. Helt konkret gir Norge nå rundt 350 millioner kroner i økt humanitær bistand til Gaza. I tillegg kommer det rundt 100 millioner i økt budsjettstøtte til de palestinske selvstyremyndighetene og et beløp til matsikkerhet i Gaza.  – Dette kommer i tillegg til de 200 millioner kronene som allerede er annonsert. Totalt er det rett under en halv milliard kroner ekstra, sier Støre. Støre tolker dagens nyheter om fire dagers våpenhvile og frigivelse av 50 gisler positivt. – Det er et veldig komplisert bilde, der Qatar, USA, landene i regionen og land som Norge har jobbet for at det blir en åpning for våpenhvile og frigivelse av gisler. Inntil den trer i kraft pågår krigføringen for fullt, sier Støre. – Omfattende ødeleggelser Han understreker at både det å holde gisler og ramme sivile er brudd på folkeretten. Støre sier at gislene må frigis og hjelpen komme frem på Gaza. – Vi har tatt til orde for en humanitær våpenhvile og løslatelse og gisler fra Gaza og gjort det vi kan for å drive på for at det kan skje. Jeg antar at våpenhvilen kan tre i kraft i løpet av torsdag, basert på det vi erfarer. Jeg vil sterkt oppfordre til at det blir gjennomført i tråd med avtalen vi har hørt om, sier han.  – Norge har lovet store summer til Ukraina til gjenoppbygging gjennom Nansen-pakken. Hvor langvarig blir støtten til Palestina? – På Gaza er det et samfunn på 2 millioner mennesker som opplever omfattende ødeleggelser. Det er enorme fremtidige behov. Jeg vil ikke trekke en slutning hvordan organiseres nå. Det må bli del av en større prosess med fredsprosess, en nødvendig tostatsløsning og bidrag fra landene i regionen. Vi skal bidra så godt vi kan, sier han.  Sier nei til Hamas Han sier at pengene ikke skal gå til Hamas på Gaza. – Kan du garantere at ingenting av støtten ender hos Hamas? – Det er helt avgjørende å unngå. Derfor må vi velge aktører som vi kan stole på, som har forsyningslinjer som gjør at de når de som er i nød. Det er et område i krig og kaotiske tilstander. Det er vanskelig å følge et oppgått spor inn på et Gaza som er så ødelagt, sier Støre:  – Hvis vi ikke nå stiller opp med humanitær hjelp står vi overfor en virkelig katastrofe. I tillegg til krigens ødeleggelser, så får vi ødeleggelser fra blant annet sykdommer, sier han.

Summary: Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) øker norsk støtte til Palestina med knapt en halv milliard kroner til humanitær hjelp og støtte til palestinske selvstyremyndigheter.

Summary: Støtten består av 350 millioner kroner i økt humanitær bistand til Gaza og 100 millioner kroner i økt budsjettstøtte til de palestinske selvstyremyndighetene.

Summary: Målet er å hjelpe sivilbefolkningen som trenger mat, vann, medisiner og husly, samt styrke de palestinske selvstyremyndighetene på Vestbredden.


Minst 50 drept i israelske angrep mot Khan Younis i Gaza siste døgn

Minst 50 mennesker er drept i israelske angrep mot Khan Younis sør på Gazastripen det siste døgnet, ifølge palestinske helsemyndigheter. Kronprinsesse Mette-Marit kaller situasjonen «rystende».  Minst 25.750 palestinere er drept i israelske angrep mot Gazastripen siden 7. oktober, ifølge Gazas helsedepartement. I tillegg skal tallet på sårede være oppe i 63.740. Over 10.600 av de drepte er barn, ifølge helsemyndighetene.  Aftenposten kan ikke uavhengig verifisere tallene på drepte, men FN og Human Rights Watch har tidligere sagt til Reuters at de har ansett tallene som troverdige. Onsdag og natt til torsdag raste det også kamper i nærheten av flere sykehus i den palestinske storbyen sør på Gazastripen. Israel har bedt beboere om å forlate deler av byen, blant annet der hvor Nasser-sykehuset og flere andre helsebygg ligger.  Kronprinsessen: - Mildt sagt rystende Kronprinsesse Mette-Marit møtte torsdag hjelpearbeidere som har jobbet i Gaza under en reise til Egypt    – De historiene vi har hørt i dag er mildt sagt rystende. Det er veldig få som ikke blir berørt av den situasjonen. Det var veldig sterkt å høre, sier en tydelig preget kronprinsesse etter møtet i Kairo.  Med på turen er også utenriksminister Espen Barth Eide (Ap). Sammen har de torsdag morgen en samtale med FN-ansatte og internasjonale hjelpeorganisasjoner om situasjonen i Gaza og arbeidet som foregår der. – Vi kan ikke gi opp håpet om en fredelig løsning for alle menneskene i regionen, sier kronprinsessen. Kronprinsesse Mette-Marit skal senere torsdag åpne den norske paviljongen på den store bokmessen i Kairo, hvor Norge er gjesteland. Sulter og drevet på flukt Ifølge FN bor det 88.000 palestinere i området som har vært hardest rammet av israelske angrep det siste døgnet. Dette er i tillegg til 425.000 som er blitt fordrevet av de israelske angrepene lenger nord i det palestinske området.  Gazas 2,3 millioner innbyggere er innesperret på et område som er på størrelse med Mjøsa.  Grensene mot Egypt og Israel er stengt, og kysten under militær blokade. Det er derfor ikke mulig for palestinske sivile på Gazastripen å flykte til trygge områder. De fleste menneskene på Gazastripen er nå internt fordrevet, sulter og mangler helsehjelp.  Saken fortsetter under kartet Økende press mot Israel Det internasjonale presset mot Israels massive krigføring på Gazastripen øker.  I alt 16 organisasjoner ber nå verdens land slutte å levere våpen til både Israel og palestinske grupper slik at krigen i Gaza kan få en slutt.  I Norge har et stort flertall på Stortinget foreløpig sagt nei til sanksjoner mot Isarel. Storbritannias utenriksminister David Cameron sa onsdag til Israels statsminister Benjamin Netanyahu at en tostatsløsning er nødvendig. Også USA mener en tostatsløsning er det eneste alternativet.  Netanyahu har flere ganger den siste tiden avvist alle forslag om en tostatsløsning, inkludert fra landets nærmeste allierte USA. I forrige uke sa han at en slik løsning ville sette Israel i fare, og han kritiserte dem «som prøver å presse oss». FNs generalsekretær António Guterre fordømmer Netanyahus avvisning og sier at den forlenger konflikten og truer verdensfreden. FN-domstolen (ICJ) skal fredag komme med en kjennelse i folkemordsaken som Sør-Afrika har anlagt mot Israel. Da kan Israel få ordre om å stanse angrepene mot Gaza. Det første ICJ i Haag skal ta stilling til, er hvorvidt den skal gi Israel ordre om å stanse krigføringen i Gaza umiddelbart, slik Sør-Afrika har bedt om.  ICJ kommer imidlertid ikke til å ta stilling til hovedspørsmålet – hvorvidt Israel begår folkemord på Gazastripen. Behandlingen av slike saker tar vanligvis flere år.

Summary: Over 50 er drept israelske angrep i Khan Younis på Gazastripen. Dette øker det totale antallet palestinske døde til 25.750 siden 7. oktober.

Summary: Kronprinsesse Mette-Marit uttrykker sterk bekymring for situasjonen i Gaza etter et møte med hjelpearbeidere i Egypt torsdag. Hun håper på en fredelig løsning for alle i regionen.

Summary: Presset mot Israel for krigføringen i Gaza øker. FN fordømmer Israels avvisning av en tostatsløsning. Landet kan få ordre fra FN om å stanse angrepene etter kjennelse i en folkemordsak anlagt av Sør-Afrika.


Mener det kan være positivt med en skikkelig «fyllekule»: – Bygger mye tillit ved å drite oss ut foran hverandre

... men du oppnår det samme i en kirke eller moské, ifølge forsker, som mener det ikke nødvendigvis skader å ta seg noen ekstra enheter i julen. (Stavanger Aftenblad) – Det kjekkeste med å gå ut er å våkne opp sammen og snakke om alt som skjedde kvelden før, sier Elisabeth Tunem (19). – Og hvis jeg har en flau historie, har andre kanskje en verre. Så har vi fylleangst sammen, sier Elea Tank (19) til Stavanger Aftenblad. Venninnene fra Hundvåg har nok av historier. De har vært på «fylleturer» til Hellas og Kroatia sammen. Denne fredagen før jul går det imidlertid i kaffe. I Fargegaten i Stavanger sentrum er det stille før stormen. – Oppfyller et primærbehov – Det sentrale ved byturer er ikke å drikke eller ta narkotika. Folk som ruser seg i utelivet søker først og fremst en kollektiv oppstemthet for å forbinde seg med hverandre, sier sosiologiprofessor Sébastien Tutenges ved Lunds Universitet i Sverige til Aftenbladet. Han har forsket på festende Syden-turister og festivalgjengere i 20 år, og var nylig på Universitetet i Stavanger (UiS) for å snakke om funnene. – Det er ikke unikt eller nytt at man i Stavanger blir full og vill. Det er en naturlig menneskelig tendens som oppfyller et primærbehov, og som man kan se i alle historiske perioder, sier Tutenges til Stavanger Aftenblad, og fortsetter: – Det er ikke riktig – Den oppstemtheten og beruselsen kan man få på en fest, men man kan også få den i religiøse sammenhenger. For eksempel i en kirke eller i en moské. Tutenges er opptatt av å ta livet av det han mener er en myte. – Det er ikke riktig at man bare går rundt i sin egen fulle boble når man er overstadig beruset. Det er menneskelige forbindelser på tross av alkoholen. Folk holder rundt hverandre og er mer sjenerøse, og så får de noen felles minner. Disse mener han er veldig viktige. – Får noen fantastiske historier – Spesielt unge setter utrolig pris på dette. De føler at de styrker vennskap, kommer tett på hverandre og får noen fantastiske historier å fortelle om nattlige eskapader, sier han. – Og hva med de litt eldre? – Folk i alle aldre har behov for fest og felles beruselse, men kanskje voksne tør å eksperimentere mer og for eksempel gå på fest uten å drikke. «Tømmermennene» blir jo ikke akkurat bedre med årene, sier Tutenges. Som forklarer at dette ikke bare er enkelt for skandinaver. – Lærer hvor grensene går – I andre kulturer blir folk helt ville bare til musikken, men i Norge er fest det samme som «fylla». Alkoholen blir et middel for å senke hemninger og selvsensur, sier Tutenges, som selv oppfordrer til beruselse uten rusmidler. Han mener uansett det er naturlig å utfordre grensene for hva som er sosialt akseptert. – Når vi blir oppstemte bryter vi gjerne med normene som gjelder i hverdagen. Vi er litt vulgære eller danser på bordet. Ved å overskride grensene lærer vi hvor grensene går, sier forskeren. Derfor mener han det ikke nødvendigvis skader så mye å ta seg noen ekstra enheter i julen. Så lenge du ikke har et alkoholproblem, vel å merke. – Det må vi omfavne – Grenseoverskridelser når vi er beruset er som regel mindre og ufarlige, og rammer mest oss selv. Det må vi akseptere, omfavne og kultivere. Så må vi selvsagt bekjempe grenseoverskridelser som skader andre, som seksuelle overgrep, fyllekjøring og vold, sier han. – Kan det være andre årsaker enn behov for kollektiv oppstemthet som gjør at enkelte drikker til de stuper? – Mange unge i Norge er stresset og deprimerte. Da kan rusen selvsagt være en flukt, men samtidig er det en omfavnelse av fellesskap, villskap, eventyr og uforutsigbarhet. – Melder deg liksom ut – Han har noen poenger, og det er jo en grunn til at vi drikker alkohol, sier rusforsker og førsteamanuensis Torgeir Gilje Lid ved UiS. Samtidig er alkohol helseskadelig, og Lid mener det må bli enklere å avstå uten å bli ekskludert fra den typen kollektiv oppstemthet som Tutenges refererer til. Han trekker frem fadderuken og julebord som eksempler på at dette kan være vanskelig. – Du blir ofte avkrevd en god grunn for å ikke drikke, mens ingen må begrunne hvorfor de drikker. Du melder deg liksom ut av det felles prosjektet når du ikke drikker, sier han. – Bygger mye tillit – Når du drikker er du ekstra snakkere og blir kjent med nye folk. Og gjør ting du vanligvis ikke ville ha gjort, sier Hanna Hammerø Hagen (19). – Det er fint at du kan skylde på noe. Og at det går greit selv om det ikke var så smart. For alle var like fulle, sier venninnen. De kjenner seg igjen i mye av det forskeren sier. Og de er klare på at opplevelsene i Hellas og Kroatia har gjort noe med vennskapet.  – Vi bygger mye tillit til hverandre ved å drite oss ut foran hverandre. Disse to vet veldig mye om meg, sier Tunem. – Litt av gnisten – Da vi var i alpene forrige vinter, ble det litt for mange øl i solen. Det var litt vanskelig å komme seg ned igjen, sier Kristian Helgeland (28). Helene Larsen Gilje (29) og Marius Eidsmo (29) ler. Vennegjengen er klare på at «fyllekulene» har forsterket vennskapet. De angrer ikke på det de har gjort i fylla, selv om de kanskje ikke ville ha gjort alt edru. – Samtidig er jo det litt av moroa. Litt av gnisten, sier Eidsmo.

Summary: Sosiologiprofessor Sébastien Tutenges mener at folk som ruser seg i festlivet søker kollektiv glede for å knytte bånd med hverandre.

Summary: Tutenges mener at dette ikke er unikt for rus, og kan oppleves i religiøse settinger som i en kirke eller en moské.

Summary: Han oppfordrer til eksperimentering med fest og gledesuttrykk uten rusmidler, og påpeker at det ikke skader å ta seg noen ekstra enheter i festsesongen, så lenge man ikke har et alkoholproblem.


Kjerkol bekrefter ny abortlov: – Jeg har full tillit til norske kvinner

Stortinget skal få stemme over en historisk utvidelse av abortgrensen til uke 18 – selv om halve regjeringen er imot. – Jeg er veldig glad for å kunne fortelle at regjeringen kommer til å legge frem en helt ny abortlov, sier helseminister Ingvild Kjerkol (Ap).  I dag har norske kvinner rett til selvbestemt abort til uke 12. De aller fleste tar abort før dette, og nesten alle som søker abort mellom uke 12 og uke 18 får ja i nemnd. – Hvorfor bør Norge få en ny abortgrense på 18 uker? – Jeg synes Abortutvalget har levert en god begrunnelse for det. De sier det at å utvide den grensen for selvbestemmelse til 18 uker vil være i tråd med dagens praksis. – Da vil lovgiver kunne bidra til å rydde opp, og legge beslutningen der den hører hjemme, nemlig hos kvinner selv, sier Kjerkol. Uenige internt I desember kom Abortutvalget med sin rapport, der de anbefalte å utvide grensen for selvbestemt abort fra uke 12 til uke 18. Selv om utvalget ble satt ned av regjeringen, har det vært uklart om de to regjeringspartiene faktisk kom til å foreslå en ny lov. Frem til nå.  Men Kjerkol vil ikke fortelle akkurat hvordan dette vil skje – eller om både Ap og Sp kommer til å stille seg bak hele loven. – Regjeringspartiene har som kjent ulike syn på hvor grensen for selvbestemmelse skal gå, og det er godt ivaretatt i Hurdalsplattformen. Det vil også bli godt ivaretatt i forslaget vi legger fram for Stortinget, sier hun. – Betyr det at det kan komme et lovforslag med en dissens fra Sp? Eller at dere nødvendigvis ikke foreslår en grense, men lar det være opp til Stortinget? – Jeg vil gjerne komme tilbake til detaljene når lovforslaget legges fram. Det kan løses på flere måter, og vi varsler nå Stortinget om at lovforslaget kommer. – Men Stortinget skal stemme over en utvidelse av abortgrensen til 18 uker? – Ja, når det kommer et forslag om ny lov, vil Stortinget få ta stilling til alle deler av loven. Ikke avklart Regjeringen kommer ikke til å sende lovforslaget til Stortinget uten å foreslå en grense for selvbestemt abort. Men det er ikke avklart hvordan partiene i regjeringen vil løse uenigheten i lovforslaget – heller ikke om Sp vil ta dissens i saken. Kjerkol sier at det er Sp selv som svarer best på spørsmål om deres politikk. – Marit Arnstad har tidligere uttalt til VG at de har for vane å fristille sine representanter i denne typen spørsmål, sier hun. Onsdag sendte Helse- og omsorgsdepartementet et brev til Stortinget, der de varsler at lovforslaget kommer. Kjerkol sier at regjeringen vil legge det frem så fort som mulig, og lover at forslaget kommer i 2024. – Full tillit Abortutvalget vil avvikle nemndene frem til uke 18, og etablere nye nemnder for kvinner som ønsker å ta abort etter uke 18.  I 2019 sa Kjerkol at hun ikke klarte å forsvare nemndene, og at det var en stor belastning og umyndiggjøring å måtte møte i nemnd. – Er nemndene et mindre problem etter uke 18? – Ulike land har ulike vurderinger av det. Island har for eksempel ikke nemnder i det hele tatt, og der er det kvinnenes nødrett som gjelder hvis et svangerskap må avbrytes sent, sier Kjerkol og fortsetter: – Jeg har full tillit til norske kvinner. – Betyr mye for meg Kjerkol har kjempet for en ny abortlov i flere runder: først på Aps landsmøte i 2019, der hun tapte. Så på Aps landsmøte i 2021, der hun fikk gjennomslag. Og nå i regjering.  – Hvorfor er det en viktig sak for deg? – Det har det vært helt siden jeg ble politisk bevisst. Jeg mener abortloven er en av de viktigste likestillingslovene vi har, sier Kjerkol og fortsetter: – Så lenge vi ikke har perfekte prevensjonsmidler, og det ser jeg ikke for meg at vi kommer til å få noen gang, så må vi ha en trygg og god abortlov som gir kvinner rett på nødvendig helsehjelp når de ikke ønsker å fullføre et svangerskap.  Abortloven kom i 1975, samme år som Kjerkol ble født. Tre år senere, i 1978, fikk norske kvinner for første gang rett til selvbestemt abort – til uke 12.  – Jeg synes det er stort. Abortloven er like gammel som meg selv. Det at jeg får lov til å bære stafettpinnen på akkurat denne etappen, det betyr mye for meg, sier Kjerkol. – Helt urimelig Tidligere denne våren sa KrF-leder Olaug Bollestad til VG at flere kvinner vil få så mye informasjon at de vil stå i en «umulig valgsituasjon» hvis grensen utvides til 18 uker. – Det synes jeg er en undervurdering av norske kvinner. Det er selvsagt sånn at man får mer informasjon om et svangerskap i dag, enn hva man fikk for mange år siden. Det er en del av den medisinske utviklingen, sier Kjerkol og legger til: – Det er kvinner som er best til å vurdere den informasjonen som blir tilgjengelig. Så jeg er ikke enig med Olaug Bollestad, men det er vel heller ingen nyhet. – Hun frykter også et fattigere samfunn hvis flere foster med Downs syndrom blir abortert? – Jeg mener vi skal ha et mangfold, og at alle skal bli tatt godt imot når de kommer til denne verden. Derfor har vi en godt utbygd velferdsstat, og vi har sterke rettigheter til alle individer som fødes.  – Men jeg synes ikke vi kan plassere ansvaret for mangfold hos den enkelte kvinne og den enkelte familie. Det mener jeg er helt urimelig, sier Kjerkol og legger til: – Det må ligge til den enkelte familie å vurdere hva de mener de er i stand til å ta på seg av omsorgsoppgaver, og hvilken familie de ønsker.

Summary: Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) vil legge frem en ny abortlov i løpet av 2024.

Summary: Kjerkol mener kvinner er best til å vurdere tilgjengelig informasjon, og at beslutningen bør tas av kvinnene selv.

Summary: Det er uklart hvordan lovforslaget vil legges frem, og om både Ap og Sp vil støtte hele loven. Men Stortinget kommer til å få et forslag om 18-ukersgrense på bordet, slår Kjerkol fast.


Ektepar fra Oslo avbrøt Italia-ferien grunnet varmen: – Vi hadde ikke sjans

Anita Varmskog Elshøy (57) og Jon Elshøy (63) gledet seg til to uker i den italienske landsbyen Vasanello. Men, etter en uke med hodepine, svimmelhet og svette, måtte de se seg slått av varmen. Det er femte gang ekteparet besøker landsbyen i ferien, som ligger 80 kilometer nord for hovedstaden Roma. Årets ferie havnet midt i en periode hvor Italia nærmer seg nye varmerekorder.  – Vi hadde gledet oss veldig til denne ferien, forteller Anita til VG.  Oppholdet ble derimot ikke helt som forventet. Den første uken vippet gradestokken på mellom 37 og 38 varmegrader. De begynte å merke varmen på kroppen.  – Det var som å gå på en vegg. Det var hodepine, svimmelhet og konstant svetting. Vi drakk vann hele tiden, sier hun.  Etter en uke bestemte de seg. Varmen ble for mye. De pakket sakene i bilen og kjørte hjemover.  Tips oss: Er du på ferie og har det veldig varmt? Da vil VG gjerne snakke med deg. Ta kontakt her. – Vi skulle egentlig være der i to uker, men innså at varmen ble for intens. Det skal mye til for at vi avslutter en ferie. Vi har ikke vært med på noe lignende tidligere, vi hadde ikke sjans, sier Anita.  45 plussgrader og kø på motorveien Fra mandag fikk de beskjed om at det kom til å bli enda varmere. Da de skulle kjøre nordover mot Østerrike stoppet trafikken plutselig opp på motorveien mellom de italienske byene Firenze og Trento.  Bakgrunn: Hetebølge på vei gjennom Europa  – Vi sto to timer i kø, og gradestokken bikket 45 plussgrader. Vi så dekkrester på veien fra gummi som hadde smeltet, og motoren begynte å tikke. Da fikk vi litt hetten, forteller Anita.  Parkeringstillatelsen i plast fra borettslaget hjemme i Oslo, som hang utenpå bilen, endret farge fra hvitt til brunt i løpet av timene i køen.  – Køen flyttet seg ikke, vi kom oss ikke ut og det var ikke mulig å skaffe vann, det var ganske tøft, erkjenner Anita.  – Vi må kanskje tenke litt nytt nå 57-åringen beskriver ferien som en vekker.  – Klimaforandringene er litt skremmende. Vi er vanligvis glade i å reise sørover på ferie, men vi må kanskje tenke litt nytt nå, sier Anita.  Ekteparet kom hjem til Oslo torsdag. Nå skal de sette seg ned og planlegge resten av ferieukene. Men, den blir i Norge, forteller hun.  Les mer: Advarer ferierende nordmenn  SE: VG er i Sevilla i Spania og har sjekket hvor fort isen smelter i varmen: – Det var deilig å puste i norsk luft, forteller Anita om å komme hjem:  – Norge er jo et fint land å feriere i, men man er vant til å tenke at man skal sørover, fordi man ønsker seg litt varme og kanskje noen strender. Men nå er jo temperaturene i vannet bra her hjemme også, vi må bare omstille oss totalt om hvordan vi tenker om ferie fremover, sier Anita.  RETTELSE: I en tidligere versjon av denne saken sto det at et bilde av en bro i Firenze var tatt i landsbyen Vasanello. Dette ble endret klokken 10.18, fredag 14. juli 2023. VG har analysert værdata fra 1957 til i dag for å vise hvordan Norge endrer seg. Her kan du se endring i temperatur, nedbør og snø der du bor.

Summary: Anita Varmskog Elshøy (57) og Jon Elshøy (63) endte opp med å avbryte ferien i den italienske landsbyen Vasanello på grunn av en intens varmebølge.

Summary: Ekteparet opplevde symptomer som hodepine, svimmelhet og konstant svetting på grunn av temperaturer på mellom 37 og 38 grader, og bestemte seg for å kjøre hjem til Norge etter en uke.

Summary: De sto fast i en to timer lang kø i det Varmskog hevder var temperaturer på over 45 grader.

Summary: Anita Elshøy beskriver opplevelsen som en vekker og mener at klimaforandringene er skremmende. Hun sier de må omstille seg totalt om hvordan de tenker om ferie fremover.


Experterna: Gör dig redo – om krisen kommer

Om kriget eller krisen kommer... ja, vad? Hur förberedd är du – och hur förberett är egentligen Sverige? – I en idealisk värld skulle man träna på att klara sig utan el och uppkoppling, säger David Lindahl på FOI. Precis intill några stora möbelvaruhus ligger matvarubutiken där hon handlar varje vecka. Automatiska dörrar – först in i byggnaden, sedan till själva butiken. Kyldiskar och frysdiskar står på rad, upplysta och fräscha. Färsk mat som sallad, tomater, fisk, kött till höger på ett ställe, färdiga rätter – pajer, pastarätter och pizza längre in på ett annat. Brödet luktar nybakat när hon passerar.
I veckorna anländer lastbilar med nya varor. Hon brukar betalar vid kassorna och gå ut till bilen. Kolla senaste nyheterna i appen, skanna av några meddelanden och le för sig själv. Men inte i dag. Så svårt kan livet bli  Utan el fungerar inte dörrarna. Kylarna och frysarna värms upp och maten förstörs.  Det ser tomt ut, lastbilarna har inte kommit på flera dagar för de kan inte tankas och inte laddas. Fabrikerna har ingen el och har slutat tillverka varor, bönderna har ingen diesel till sina traktorer. Ingen kan heller betala i de digitala kassorna så varorna blir osålda, kort fungerar inte efter flertalet cyberattacker. Rekommendationen att hålla sig med kontanter har få invånare tänkt på och butiken är inte heller förberedd. Just här tänker ingen utanför boxen. Trafikljusen är mörka, någon försöker slanga bensin ur hennes bil på parkeringen. Hemma kommer vattnet ur kranen bara ibland och måste då kokas. Mobilladdarna går på sina sista procent. Utan kartor vet hon inte hur hon ska hitta till en plats där hon kan få hjälp och information. Några grannar försvann direkt mot andra områden, de få som är kvar tycker att hon borde lämna familjens hund som inte får komma in i skyddsrummet, men den rädda dottern skulle aldrig förlåta henne. Det sista hon vågade titta på i mobilen för att inte utnyttja för mycket batteri var några sajter som verkade hackade och som sände ut falska meddelanden. Det hade i för sig hållit på i månader i en allt ökande grad, men det hade hon ignorerat. Snart kommer dottern behöva mer medicin, men receptet är enbart digitalt, så ingen kan lämna ut vad hon behöver. Det finns inga papper på hennes diagnos, nätet fungerar bara ibland och bank-id inte alls.  Snart kommer vintern. Och allt hon undrar över är om elen kommer tillbaka eller om de måste fly när det blir för kallt. Hon ler allt mer sällan för sig själv. Vill inte tro det värsta Detta har ännu inte hänt och kanske kommer det aldrig hända –  i alla fall inte allt på en gång och i så stor omfattning. Scenariot är överdrivet, men det som känns otänkbart kanske ändå kan hända. Många fick ett uppvaknande av pandemin – en äkta kris som ingen kunde anat styrkan av. 2020 kändes plötsligt som en helt annan värld. Vi fick veta att inte mycket var som vi trodde. Det fanns uppenbarligen inte resurser, inga lager med sjukvårdsutrustning och toalettpappret kunde tydligen ta slut när det blev guld värt över en natt. Ändå var det fred och relativt stillsamt. Detaljerna är också nästan glömda i dag. Nästan som att det aldrig hände. Skulle vi inte bli bättre på att förbereda oss? Nu när risken för ett krig eller annan kris har ökat vill vi inte tro det värsta. ”Får klara sig själv” – Jag upplever att många tror att de ska bli omhändertagna av myndigheter även i en kris. Men sanningen är att man i mycket kommer behöva klara sig själv eller tillsammans med andra, säger kanslichef Lena Esbro på Civilförsvarsförbundet. Hon och de andra på förbundet jobbar tillsammans med MSB för att sprida kunskap och intresse för hemberedskap och civilförsvar. De vänder sig till människor alla åldrar och upplever att de yngsta och äldsta kanske har lättast att ta till sig information. – Unga vuxna är svårast. De vill ofta inte tänka framåt på detta. Vårt starka elberoende och behov av digitala tjänster och därmed uppkoppling är något man tar för givet kommer fungera, säger Lena Esbro.
Det hon försöker lära ut är att det mest grundläggande som vatten, värme, mat och kommunikation måste lösas på nya sätt i en kris. Både Civilförsvarsförbundet och MSB har lagt ut en checklista på sånt som man bör ha hemma. Har du en sådan krislåda är du åtminstone bättre förberedd.  Förberedda i Ukraina Man betonar också samarbete mellan grannar och andra för att bli starkare tillsammans och att visualisera hur man kan bli tvungen att tänka utanför boxen – kanske börja använda papper och penna på jobbet eller använda nya vägar till olika platser. – I en idealisk värld skulle man träna på att klara sig utan el och uppkoppling på till exempel ett sjukhus, men också på myndigheter och företag. Det är svårt att sätta sig in i hur annorlunda det skulle bli utan att träna, säger cybersäkerhetsforskaren David Lindahl på Försvarets Forskningsinstitut, FOI. – Många tänker inte på hur elberoende vi är. Han konstaterar också att Ukraina och ukrainare var långt mycket mer förberedda på en kris än vad vi är. – De hade utsatts för sabotage vad gäller elnät och uppkopplingar åtminstone sedan 2014. Deras banker var till exempel mer erfarna av den sortens problem. Hela infrastrukturen hade anpassats bättre för varje gång. Organisationer och myndigheter fick automatiskt träning genom detta. Lite ironiskt, när man tänker på det, säger David Lindahl. ”Rimlig investering” Länder som är mindre elberoende eller beroende av uppkoppling har också en fördel vid liknande kriser. Eller länder där det inte fungerar hela tiden. – Man lär sig leva med det och lösa vardagen på andra sätt. Denna plan B som många ser till att ha är avgörande för att göra rätt före krisen. – Jag ser det som en rimlig investering att förbereda sig som privatperson, men samhället behöver också få ett godkännande från invånarna att lägga pengar på beredskap. Beredskap som kanske aldrig behöver användas. Det är inte alltid lätt. David Lindahl inser att just kostnaden är ett problem och det behövs en acceptans för detta om myndigheter ska se till att det finns matlager, extra elverk med tillgängligt bränsle och annat som många länder har. – Länder som har haft krig i modern tid har kanske lättare att få igenom denna typ av beredskapsuppbyggnad. Sedan har det varit mycket av ”Just-in-time-delivery” inom svenska myndigheter, sjukhus och annat. Det är en kultur som inte går så bra ihop med kriser. Många kanske skulle säga att vi är fredsskadade. ”Kaffe kan bli avgörande” Trots pandemin verkar den allmänna inställning ofta vara – någon annan har säkert planerat för detta. – Jag tror att verklighetstrogna övningar skulle vara nyttiga för att så många som möjligt ska inse problemen och börja tänka hur man ska lösa dem på nya sätt. Vi har inga gamla släktingar som berättar om krig på det sätt som många har i andra europeiska länder, säger David Lindahl. Det finns många frågeställningar som behöver svar.  Vem ska bli tilldelad bränsle, hur ska man få fram det? Hur geografiskt spridda är viktiga servrar i Sverige, vad händer om de slås ut – kan man samarbeta redan nu internationellt? Om inte maten når befolkningen, blir det svält eller upplopp? Hur många lastbilar med chaufförer behövs för att säkra leveranser? – Ibland kan något som kaffe vara en avgörande del för att upprätthålla samhället. Men idealiskt hade också varit att till exempel sjukhus, viktiga myndigheter och en del företag hade haft förberedda manuella rutiner som blanketter och telefonlistor. Sedan får man fråga sig om det är ett rimligt krav, med tanke på kostnaden. Det lämnar jag till andra att avgöra. Jämför med vinterdäck David Lindahl arbetar dagligen med cyberattacker och att utbilda andra att förstå och lösa problem kring detta. Många känner kanske inte till att myndigheter, företag och till exempel sjukhus  ofta är utsatta för detta och att till exempel Malmö sjukhus utsattes för en ganska allvarlig cyberattack så sent som förra året. – Säkerheten kommer inte alltid först. Att det är bekvämt och billigt är ofta det som kommer först när det gäller it. Även inom militären. Man måste också inse begränsningarna. Det är ofta bättre med block och penna än en dåligt fungerande laptop som inte tål regn ute i fält, förklarar han. David Lindahl hoppas att fler kommer att få insikt och ett nytt krismedvetande. – Vi skulle aldrig köra i snö utan vinterdäck – där förbereder vi oss för vi märker risken direkt. Men rökning har varit svårare att få folk att sluta med, för skadorna kommer först senare. Det är abstrakt och det är kriser som krig också.

Summary: David Lindahl, från Försvarets forskningsinstitut (FOI), och Lena Esbro, från Civilförsvarsförbundet, anser att Sverige inte är tillräckligt förberett för ett scenario där el och digitala tjänster plötsligt försvinner.

Summary: Sverige är mycket beroende av elektricitet och digitalisering och experterna menar att man bör utbilda sig och förbereda för att kunna lösa basala behov under en kris.

Summary: Lindahl påpekar att länder till exempel varit utsatta för krig eller där utvecklingen inte kommit lika långt kan hantera kriser bättre.


Derfor ønsker ikke USA en våpenhvile i Gaza

Mer enn 24.000 mennesker er drept på Gazastripen. Likevel vil fortsatt ikke USA presse frem en våpenhvile, ifølge forskere. Hvorfor det? I forrige uke presiserte John Kirby, som jobber i USAs nasjonale sikkerhetsråd, at president Joe Biden ikke arbeider for en våpenhvile i krigen mellom Israel og Hamas. – Vi støtter fortsatt humanitære pauser, men ikke en generell våpenhvile akkurat nå, sa han til Voice of America. – Presidenten sendte ingen signaler om endring, slo han fast. Mandag i forrige uke sa Biden at han «jobbet i det stille med den israelske regjeringen» og brukte alle midler han har til rådighet for å «få dem til å roe ned og komme seg ut av Gaza». USA er delt Bidens uttalelser og den etterfølgende presiseringen tolkes som at Det hvite hus sliter med balansegangen mellom Israels trofaste venner og amerikanere som er opprørt over den intense bombingen av sivile palestinere.  I desember i fjor spurte meningsmålerne i PEW Research amerikanere om hva de synes om Bidens politikk. 21 prosent svarte at han er for israelsvennlig. 16 prosent mente at han er for positiv til palestinerne. 25 prosent svarte at han har funnet en god balanse. Resten vet ikke. Meningsmålingen viser at det er vanskelig å finne balansen for en president som kjemper for gjenvalg. – Israel ønsker ikke våpenhvile, og USA ønsker ikke å presse Israel til å gjøre noe landet ikke vil. Det sier Jørgen Jensehaugen. Han forsker på den palestinsk-israelske konflikten og jobber som seniorforsker på PRIO i Oslo.  24.000 drept, 2,3 millioner innesperret Siden Hamas-angrepene 7. oktober har over halvparten av alle boliger på Gazastripen blitt ødelagt i israelske angrep, ifølge FN. 24.000 palestinere er drept, 70 prosent av ofrene er kvinner og barn.  Aftenposten kan ikke uavhengig verifisere tallene på drepte, men FN og Human Rights Watch har tidligere sagt til Reuters at de har ansett tallene som troverdige. Gazas 2,3 millioner innbyggere er innesperret på et område som er på størrelse med Mjøsa. Grensene mot Egypt og Israel er stengt, og kysten under militær blokade. Det er derfor ikke mulig for palestinske sivile på Gazastripen å flykte til trygge områder. – President Biden er en sterk støttespiller for Israel, og å presse Israel til våpenhvile ville vært et brudd med hans etablerte politiske posisjon, sier Jensehaugen.  Israel, og dermed USA, mener at en våpenhvile før de har nådd sine mål vil gjøre at Hamas slipper unna, forklarer Jensehaugen.  – At den posisjonen medfører ekstreme lidelser for Gazas befolkning har usedvanlig lite påvirkning på denne kalkylen, sier han.  Men Jensehaugen forklarer at det kan skje en endring i USAs forhold til Israel.  – Det er en dreining i USA, hvor yngre velgere er mer imot Israel. Og den krigføringen Israel fører, er veldig upopulært internasjonalt. Det koster USA mer internasjonalt å være en støttespiller i denne krigen. Han mener at støtten til Israel blir svekket i USA som en helhet, men ikke innenfor den politiske ledelsen.  Usikkerhet om tiden som kommer  Det er tre måneder siden Gaza-krigen begynte. I tillegg til at flere tusen sivile liv går tapt, er omtrent en fjerdedel av Gazas befolkning i den mest alvorlige kategorien av sult, ifølge en FN-studie.  Innenfor den amerikanske innenrikspolitikken, kan det hende det blir konkludert med at støtten til Israel i denne krigen koster for mye i anseelse, forklarer Jensehaugen.  – Hvis man ønsker troverdighet i andre sammenhenger, så lønner det seg for Israel å stoppe denne krigen, sier Jensehaugen.  Siden krigen begynte, har Israel bare sluppet begrensede forsyninger inn på Gazastripen. Bare noen få leveranser slipper inn gjennom Egypt og Kerem Shalom-overgangen i Israel. Det er blitt tydeligere at USA ønsker mer nødhjelp inn i Gaza. For at dette skal skje, må det inn en våpenhvile, men det er altså USA imot, forklarer Jensehaugen. Nils Butenschøn sier seg enig i at USA har begynt å vektlegge nødhjelpen i Gaza.  – Det er jo vurdert fra USA sin side, hvor langt dette skal gå. USA har gitt klar beskjed til Israel at de har gått for langt, sier han.  Når amerikanske tjenestemenn sier at de ønsker «humanitære pauser», er det for å frakte inn nødhjelp. Senator antyder endring Mandag var den demokratiske senatoren Chris Coons i Davos. Han er en av Joe Bidens viktigste støttespillere i utenrikspolitikken. I et intervju med Politico går han langt i å varsle at USAs tålmodighet kan ta slutt. Coons sier at det kan bli begrensninger i hjelpen til Israel. Han minnet om de formelle reglene som styrer USAs våpenstøtte til andre land. For eksempel skal det ikke gis våpen dersom det er stor fare for at de brukes i strid med menneskerettighetene eller internasjonale lover. Senatoren sa at Israels statsminister Benjamin Netanyahu er en «helt uvanlig vanskelig samarbeidspartner».

Summary: Over 24.000 mennesker er drept i Gaza. Flertallet av ofrene er kvinner og barn.

Summary: USA støtter Israel både med våpenforsyninger og ved veto i sikkerhetsrådet. Yngre velgere i USA er mer imot Israel, men det endrer foreløpig ikke USAs støtte.

Summary: Det er usikkert hva som vil skje fremover. USA ønsker mer nødhjelp til Gaza, men er mot våpenhvile. Mordet på Hamas-lederen kan endre situasjonen.