10 eller 15 prosent fravær? Slik kan de nye reglene for elever på videregående bli.

Sonja Habibi (18) og Bisma Gondal (18) mener fraværsgrensen fører til mye stress.  – Vi har eksamener å stresse over og vurderinger å stresse over. I tillegg må vi stresse med å skaffe legeerklæring når vi har fravær, sier Habibi. Hun og venninnen Bisma Gondal går i tredje klasse på Bjerke videregående. De trekker også frem at det er dyrt å betale for legetime hver gang de trenger legeerklæring for fravær.  Hvor mye fravær skal elever kunne ha før de får «ikke vurdert» i et fag?  Dét skal regjeringen vurdere. Nå er to alternativer på høring. I begge alternativene foreslås det at elevene leverer egenmelding for fravær i stedet for å måtte få legeerklæring: Skulle ikke fraværsgrensen fjernes?  Solberg-regjeringen innførte en fraværsgrense på 10 prosent i 2016. Målet var å få ned fraværet og hindre frafall.  Har elever mer enn 10 prosent fravær i et fag, uten å kunne dokumentere fraværet, får de «ikke bestått» i faget.  For å dokumentere fravær, må eleven gå til fastlegen og få sykmelding. Det har ført til belastning på fastlegekontorene og en debatt om endringer.  I fjor så det ut til at fraværsgrensen skulle vrakes.  På Arbeiderpartiets landsmøte fikk AUF gjennomslag for å endre på fraværsgrensen. Flere medier skrev at fraværsgrensen skulle «skrotes».  Men ikke lenge etter gikk statsminister Jonas Gahr Støre ut og sa at de ønsker et «regelverk for nærvær». Daværende kunnskapsminister skrev at «vi skal fortsatt ha fraværsregler i skolen».  Karaktersnittet ned  For Habibi førte fravær til at hun ikke fikk vurdering i et fag selv om hun hadde god karakter. Det førte til at karaktersnittet gikk ned.  – Alt arbeidet jeg la ned for å få den karakteren var forgjeves. – Fraværsgrensen bør ikke avgjøre hva slags karaktersnitt du får. Jeg føler at grensen gjør det ekstremt stressende for oss, sier Gondal.  Oslo vil beholde grensen på 10 prosent Byrådet i Oslo jobber nå med sitt innspill til høringen.  De vil beholde grensen på 10 prosent. Men foreløpig er det ikke enighet om byrådet skal anbefale en ren egenmeldingsordning, eller en ordning med egenmelding inntil en viss kvote.  Hvordan har fraværsgrensen fungert? Nye tall fra Utdanningsdirektoratet viser at fraværet har gått ned siden grensen ble innført: Lavere fravær trekkes også frem som en positiv konsekvens av fraværsgrensen i en FAFO-rapport. Men om fraværsgrensen har ført til at flere fullfører videregående, er det derimot delte meninger.  I FAFO-rapporten kommer det frem at sannsynligheten for at visse elevgrupper får «ikke vurdert» på kompetansebeviset i ett eller flere fag, har økt.  På den måten kan fraværsgrensen på sikt føre til større forskjeller i muligheten til å fullføre videregående, står det i rapporten.  Rapporten trekker også frem at fraværsgrensen har ført til en større belastning på lærere, rektorer, fastleger og elevene selv.  Når de nye fraværsreglene vil tre i kraft, er usikkert, ifølge Kunnskapsdepartementet.

Summary: Sonja Habibi og Bisma Gondal fra Bjerke videregående mener fraværsgrensen skaper stress.

Summary: Regjeringen vurderer å innføre ny fraværsgrense. Nå er to alternativer på høring.

Summary: Siden innføringen av fraværsgrensen på 10 prosent i 2016, har fraværet gått ned, men flere melder også om mer belastning på lærere, rektorer, fastleger og elever.


Efter moskékritiken – Åkesson håller nytt tal på arabiska

Jimmie Åkesson fick svidande kritik för sitt utspel om att riva moskéer.  Nu ska SD-ledaren förklara sig på arabiska – med hjälp av artificiell intelligens, erfar Aftonbladet.  – Det är viktigt att han ges möjlighet att prata direkt med den arabiskspråkiga världen, säger en källa med insyn.  Det har stormat kring Jimmie Åkesson efter hans tal på partiets landsdagar i slutet av november.  I talet sa SD-ledaren att Sverige måste börja riva moskéer – något han delvis backade från bara ett par dagar senare. Budskapet möttes av kalla handen från de andra Tidöpartierna. Muslimska organisationer och muslimer fördömde Åkesson – vissa gick så långt att de jämförde hans retorik med Adolf Hitlers.  Ska handla om islam och islamism Nu ska Jimmie Åkesson enligt en källa med insyn försöka förklara sig för den muslimska befolkningen. SD-ledaren kommer under måndagen hålla ett nytt tal med hjälp av en AI-klon. I talet kommer han enligt källan att vända sig direkt till muslimer i Sverige och utomlands. Talet ska handla om fri- och rättigheter, islam och islamism.  – Under två veckors tid har det publicerats mer eller mindre medvetna misstolkningar av Åkessons tal, säger en källa med insyn.  AI-talet på arabiska blir det andra som SD-ledaren håller. Det första hölls i november och var en översättning av Åkessons tal till nationen. Syftet då var att nå en grupp i Sverige som inte följer svenska medier.  Vill inte avslöja – Det här kan gå hem hos personer som normalt inte nås av våra budskap, inte för att de är politiskt ointresserade, utan för att de kanske inte riktigt följer svenskspråkig media och kan se det. Men det kan även vara folk som befinner sig i utlandet, men som ändå har släktingar i Sverige, sa SD:s kommunikationschef Joakim Wallerstein till GP. Det förra talet möttes av ris och ros. Mediehuset Alkomis, som rapporterar nyheter på arabiska, kallade det populistiskt eftersom SD i vanliga fall är negativa till att samhällsinformation och nyheter på arabiska finns tillgängligt. Andreas Hallberg, docent i arabiska vid Göteborgs universitet, sa till GP att talet lät väldigt likt en arabisk politiker, men att det innehöll vissa småfel.   SD:s pressavdelning bekräftar att det kommer hållas ett tal på måndag, men partiet vill inte avslöja innehållet.

Summary: Jimmie Åkesson planerar att rikta sig till den arabisktalande världen genom ett nytt AI-genererat tal.

Summary: Detta efter att Åkessons första tal om att Sverige borde riva moskéer fick mycket kritik.

Summary: Målet med AI-talet är att nå individer som inte vanligtvis exponeras för partiets budskap, särskilt de som inte förlitar sig på svenskspråkig media.


Naboland truer med krig: – Vil at kuppmakerne skal skjelve i buksene

Hvis kuppmakerne i Niger ikke gjeninnsetter presidenten innen én uke, sier nabolandene de kan sende inn militære styrker.  Han var Nigers første demokratisk valgte statsleder siden frigjøringen fra Frankrike, men onsdag denne uken stormet militære styrker kontorene til president Mohamed Bazoum. En militærjunta tok makten i det vestafrikanske landet. Kuppmakerne mener presidenten ikke har gjort nok for å redde det lutfattige landet fra ytterliggående islamistiske opprørere. Men flere analytikere og nigerere mener at dette kun er et dårlig skjult påskudd for å tilrøve seg makten i landet. Nå reagerer også nabolandene i regionen sterkt på den militære maktovertagelsen: Den vestafrikanske samarbeidsorganisasjonen Ecowas bryter med Niger og krever at kuppmakerne gjeninnsetter presidenten. Ecowas var søndag innkalt til krisemøte, skriver NTB: Møtet fant sted i Nigerias hovedstad Abuja. Medlemmene i Ecowas sier at kuppmakerne har én uke på seg, hvis ikke kan maktovertagelsen få militære følger. Afrika-ekspert og seniorforsker på NUPI, Morten Bøås mener uttalelsene fra Ecowas er overraskende: – Jeg blir overrasket over at de truer med maktbruk. De må i så fall samle sammen med koalisjon, men det er ikke gjort i løpet av en uke. Jeg ser ikke helt hvordan dette i realiteten skal skje, sier han til VG. – Hvorfor tror du da de kommer med disse uttalelsene? – Det er nok ment for å vise kuppmakerne at nabolandene til Niger mener alvor. De vil få kuppmakerne til å skjelve i buksene, sier han. Afrikas kuppbelte Fra kyst til kyst, i den såkalte Sahel-regionen sør i Sahara, har det vært seks militærkupp i seks land, på bare tre år. Sahel er beskrevet som verdens mest konfliktfylte og neglisjerte region. Fra Guinea i vest til Sudan i øst, har militære styrker felt sivile politiske ledere. Niger er det siste landet i rekken. For Morten Bøås er det ingen overraskelse at dette skjer så hyppig akkurat i Sahel. – Landene i Sahel-beltet er noen av verdens svakeste og mest dysfunksjonelle stater, sier han. Når demokratisk valgte politikere ikke klarer å bidra til å gjøre livet bedre for borgerne sine, og innbyggerne ikke føler at de blir lyttet til, blir det langt lettere å gjennomføre et kupp, mener forskeren. – I mange av Sahel-landene er det mye sinne og håpløshet i en veldig ung befolkning. Det forsøker kuppmakere å utnytte til sin fordel, sier Bøås. Putin som motstandssymbol Søndag ble det igjen meldt om store demonstrasjoner til støtte for kuppmakerne i Nigers hovedstad. Tusenvis samlet seg utenfor den tidligere kolonimakten Frankrikes ambassade, der de rev ned det offisielle skiltet og erstattet det med flagg fra Niger og Russland.  Andre ropte «Lenge leve Russland» og «Lenge leve Putin». Enkelte forsøkte også å trenge seg inn i bygningen. Morten Bøås sier at kupptilhengernes link til Russland ikke er spesielt sterk. – Putin og det russiske flagget brukes som et symbol på motstand mot det de mener er det «imperiale vesten». De som vifter med det russiske flagget, vet sannsynligvis lite om russisk politikk eller deres handlinger i Ukraina, sier han. Forskeren påpeker at sinnet mot Frankrike og vesten, historisk sett er sterkt i Niger. – Det er nå et ungdommelig, patriotisk sinne mot Frankrike, som kuppmakerne prøver å bygge opp om. Nyhetsbyrået AP melder at nigerske soldater søndag rykket inn og sørget for å oppløse folkemengden. EU innstiller bistand Ecowas-landene innførte søndag også umiddelbare sanksjoner som er rettet mot Nigers militære ledere. Reisevirksomhet til og fra Niger blir også stanset. Frankrikes president Emmanuel Macron fordømmer angrepet på den franske ambassaden, og sier at Frankrike vil støtte alle tiltak for å gjenopprette ro og orden.  I en uttalelse fra kontoret til presidenten heter det at Frankrike kommer til å ty til gjengjeldelse hvis franske borgere og interesser blir angrepet, skriver NTB. Både EU og Frankrike har innstilt alt sikkerhetssamarbeid med Niger og stanser all bistand til landet.

Summary: Vestafrikanske samarbeidsorganisasjon Ecowas kritiserer militærkuppet i Niger og truer med militær inngripen om ikke presidenten blir gjeninnsatt innen en uke.

Summary: I Sahel-regionen har det vært seks militærkupp i seks land på bare tre år. Området betegnes som noen av verdens svakeste og mest dysfunksjonelle stater av Afrika-ekspert Morten Bøås ved NUPI.

Summary: EU, Frankrike og Ecowas har innstilt all bistand og sikkerhetssamarbeid med Niger, og sistnevnte har innført sanksjoner mot Nigers militære ledere.


Eurovision-deltagerland klare: Israel er med i konkurransen

Krigen ingen hindring. Tydelig forskjell på dette og situasjonen med Russland, mener NRKs underholdningsredaktør. 37 land er klare for Eurovision Song Contest i Malmö i mai, og Israel er blant disse. Det meldes på den offisielle ESC-kontoen på X/Twitter. Russland er fra før utestengt som følge av krigen i Ukraina, og er heller ikke med i 2024. NRKs underholdningsredaktør Charlo Halvorsen sier til VG at han tror at den europeiske kringkastingsunionen EBU har hatt lange møter om problemstillingen. – Nå som det er på bordet kommer vi til å sette oss ned og tenke litt over hva dette betyr. Vi skal høre litt mer på begrunnelsen og lese oss opp på det, så får vi se hva vi gjør i NRK, men inntil videre er vårt ståsted at vi følger EBUs anbefaling. Halvorsen tror det ville blitt reaksjoner både ved å ta Israel med og å utelate Israel.  – Så det er en «damned if you do, damned if you don’t»-situasjon, konkluderer han. – Og så er jo dette et vanskelig spørsmål, det er jeg ikke i tvil om, og det kommer til å skape diskusjon, det er det heller ikke noe særlig tvil om – blant flere deltagerland, vil jeg tro. NRKs underholdningsredaktør mener at det er en tydelig forskjell på situasjonen med Russland og den med Israel. – Det ene var et angrep av en stormakt på et naboland, uprovosert. Situasjonen i Gaza nå – mange vil jo mene at det er en provosert aksjon – og så kan jeg vel si at gjengjeldelsen har gått over alle støvleskaft, men det var i hvert fall en provosert aksjon. – På linje med andre VG har vært i kontakt med Eurovision Broadcast Union (EBU). I en e-post oppgir de følgende grunn for hvorfor Israel får delta til neste år: – Eurovision er en konkurranse for kringkastere – ikke regjeringen – og den israelske allmennkringkasteren har deltatt i konkurransen i 50 år, skriver EBU til VG. Videre oppgir de at styret i EBU har gjennomgått deltagerlisten og blitt enige om å la Israel delta. Videre viser de til EBUs avgjørelse samsvarer med andres: – EBU er på linje med andre internasjonale organisasjoner, inkludert idrettsforbund, som har opprettholdt sin inkluderende holdning overfor israelske deltagere i store konkurranser. Hevder de ikke sammenligner land Ekskluderingen av Russland, mens Israel fremdeles får lov til å delta, forklares slik: – Sammenligninger mellom kriger og konflikter er svært komplekse og vanskelige. Som en ikke-politiske medieorganisasjon gjør vi ikke slike sammenligninger. Ifølge EBU skyldes Russlands utestengelse «gjentatte brudd på medlemsforpliktelser og brudd på holdninger til media». Se video: Russland utestengt fra Eurovision: – Ingen er vinnere i denne situasjonen

Summary: 37 land, inkludert Israel, skal delta i Eurovision Song Contest i Malmö i mai.

Summary: Russland er fremdeles utestengt fra konkurransen på grunn av krigen i Ukraina og nektes deltagelse også i 2024.

Summary: NRKs underholdningsredaktør, Charlo Halvorsen, påpeker forskjellen mellom situasjonen med Russland og Israel.

Summary: Kommunikasjonsavdelingen til Eurovision Broadcast Union uttaler at Israels deltagelse er i tråd med politikken til andre internasjonale organisasjoner og idrettsforbund.

Summary: De hevder at ekskluderingen av Russland skyldes brudd på medlemsforpliktelser og holdninger til media.


I fjor jobbet treneren hennes med Hollywood-stjerner. Nå er Coco Gauff blitt forvandlet til vinnerkandidat i US Open. Hun fylte 19 tidligere i år. Likevel føles det som om tennisverdenen har ventet på Coco Gauff lenge allerede.  Det er kanskje bare sånn det blir når det amerikanske publikumet hungrer etter nye stjerner.  Og det har Coco Gauff rukket å bli. Fansen har fulgt nøye med henne helt siden hun som 15-åring sjokkerte verden og slo legenden Venus Williams i Wimbledon. Men den store tittelen i en Grand Slam mangler. Det er den som vil bekrefte det enorme potensialet man så i triumfen mot Williams. Det kan skje natt til søndag. Gauff er den yngste amerikanske kvinnen som har nådd finalen i US Open siden Serena Williams i 1999.  Vidunderbarnets svakhet En stor svakhet har imidlertid holdt Coco Gauff igjen.  Gauff har lenge vært en ubehagelig motstander. Førsteserven er giftig, farten i beina gjør at hun når de fleste baller, og backhanden er et bra våpen. Den store svakheten har vært forehanden. Gauff har hengt med i storkamper med de beste, for så å miste for mange poeng når forehanden har vært ustabil.  Nå er Gauff i finalen i US Open. Blivende verdensener Aryna Sabalenka står mellom henne og pokalen alle tennisspillere drømmer om. Det er ikke umulig at 19-åringen vinner sin første Grand Slam i løpet av helgen. Hun slo tidligere French Open-vinner Jelena Ostapenko i kvartfinalen og tsjekkiske Karolina Muchova i semien.  Noe har skjedd med Gauffs store svakhet. Tennislegende Martina Navratilova analyserte nylig amerikanerens forehand i Sky Sports’ studiosending. I januar-mars var syv prosent av forehandslagene hennes vinnere, mens elleve prosent av dem ble definert som «feil» og tapte poeng. Den statistikken er snudd i US Open. Nå er elleve prosent av forehandslagene vinnere, mens seks prosent er feil. – Hun er nå en av favorittene til å vinne, sa Navratilova under sendingen. Det er gjerne vanskelig for tennisspillere å endre teknikk, spesielt midt i sesongen. Så hvordan er Gauffs forehand likevel blitt bedre? Ser likheter 62 år gamle Brad Gilbert har trent en rekke toppspillere, blant andre Andy Roddick og André Agassi. De siste årene har han imidlertid stort sett jobbet med ungdomsspillere og som kommentator.  Så ble han kontaktet av Hollywood i fjor. Skuespillerstjerne Zendaya hadde fått hovedrollen i filmen «Challengers», et kjærlighetsdrama med en tennisspiller i sentrum.  Men Zendaya kunne ikke spille tennis. Gilbert takket ja til å lære opp henne og resten av skuespillerne, ifølge New York Times. Resultatet får vi se når filmen slippes 26. april neste år.  I løpet av prosjektet fikk Gilbert lyst til å trene profesjonelle tennisspillere igjen. I juli kom telefonen fra Gauff.  Treneren sier til New York Times at han så flere likheter mellom Zendaya og Gauff. Begge slo gjennom som barn, er gode atleter og er cirka like høye, henholdsvis 178 og 175 centimeter. Det ferske samarbeidet gir allerede effekt.  Viktig endring I august vant amerikaneren sin første WTA 1000-tittel (kun Grand Slam er større).  Etterpå ble hun spurt om forehanden. – Den er åpenbart noe jeg har måttet jobbe med de siste årene. Den er blitt bedre, men folk skjønner ikke at det er vanskelig å fikse ting når du spiller mange kamper. Og ifølge Navratilova har ikke Gilbert nødvendigvis endret Gauffs teknikk så mye, men fått henne til å gjøre andre valg når forehanden brukes. – Du kan ikke endre teknikken så mye, men det han har gjort, er å få henne til å sende ballen ned langs linjen istedenfor på tvers av banen.   I tillegg har Gilberts oversikt over tennisverdenen gitt Gauff viktig info. – Speidingen hans er utrolig. Han kjenner til så å si hver spiller, sikkert fra kommentering. Og han vet hvordan man skal spille mot dem, sa Gauff tidligere i US Open. Tap i fjorårets French Open-finale er hennes beste singleresultat i Grand Slam. Serena Williams la opp under fjorårets turnering, Venus Williams er 43 og langt unna toppen, mens tredjerangerte Jessica Pegula fortsatt ikke har tatt seg lenger enn kvartfinale i en Grand Slam.  Nå har Coco Gauff muligheten. Amerikanerne er klare for å se sin neste kvinnelige superstjerne få ut sitt enorme potensial. US Open sees på Discovery+ og Eurosport Norge.

Summary: Coco Gauff (19) er klar for finalen i US Open i New York.

Summary: Tidligere har forehand-slaget vært hennes svakhet, men et samarbeid med trener Brad Gilbert har forbedret denne delen av spillet hennes.

Summary: Hun slo gjennom som 15-åring, men de store triumfene uteblir foreløpig.


Nytt forbud skal få færre unge til å snuse. For andre kan det få motsatt effekt.

De minste snusboksene forsvinner fra nyttår. For noen snusbrukere kan økt forbruk bli resultatet – stikk i strid med hensikten. Fra 1. januar må enkeltpakker med porsjonssnus inneholde minst 20 porsjoner og veie minst 15 gram. Det betyr at innholdet i noen snusforpakninger vil måtte økes og dermed bli dyrere. Det innebærer også at noen merker vil forsvinne. Men hva vil myndighetene med de nye reglene?  – Barn og unge er mer prissensitive enn voksne. Argumentasjonen er at hvis snusen blir dyrere, så vil forbruket gå ned blant barn og unge, sier Karl Erik Lund. Han er seniorforsker ved Folkehelseinstituttet. Han tror ikke det blir den store effekten, men håper at høyere pris gjør at færre unge begynner å snuse. Men for én gruppe kan de nye kravene ha motsatt effekt.  Noen kan ende opp med å snuse mer De som bruker miniporsjonssnus i dag, men som ikke lenger får tak i favorittmerket sitt, kan måtte gå over til andre typer.  Vanlige porsjoner med snus har dobbelt så stort nikotininnhold. Da regjeringen sendte lovforslaget på høring i 2021, skrev Folkehelseinstituttet dette i sitt høringssvar: «I sum kan innføring av minimumsantall i snuspakker få ulik betydning for ulike grupper; etablerte brukere kan ende opp med økt konsum eller redusert slutterate, mens rekruttering av nye brukere kan bli redusert.» Dette betyr altså at FHI mistenker at enkelte vil komme til å snuse mer med de nye reglene. Flere merker vil forsvinne Swedish Match er den største snusprodusenten på det norske markedet. De har en markedsandel på rundt 40 prosent.  Nils Erlimo er selskapets kommunikasjonsdirektør i Norge. – For de fleste produktene der vi må gjøre tilpasninger, vil det skje ved å legge mer innhold i den samme boksen, så man kommer over 15 gram, sier han. Han bekrefter at enkelte av deres merker vil gå ut av produksjon. Det gjelder blant annet General white mini no 7. Andre merker som forsvinner, er Zyn All white Bellini og Zyn all white cool flue. – Hvis de små boksene veier for lite etter de nye kravene, hvorfor ikke bare lage større boks? – Produksjonen av de forskjellige produktene er en stor og komplisert logistikkjobb for fabrikken. Samtidig selges produktene fortsatt i Sverige, så da er det lite hensiktsmessig å gjøre endringene kun for det norske markedet. Erlimo sier det vil finnes produkter som har små porsjoner og som ikke er så nikotinsterke, også etter 1. januar. Disse er litt større enn miniformatet. – Men de som har brukt miniporsjoner, må finne en ny pose som inneholder noe mer tobakk og nikotin. Eventuelt må man dra til Sverige for å kjøpe de produktene som forsvinner fra det norske markedet, sier han. De nye reglene ligner altså på det som skjedde med 10-pakningen med sigaretter for ti år siden. Grønne snusbokser hadde ikke effekt Da innførte Norge et forbud mot sigarettpakninger med mindre enn 20 sigaretter.  De nye kravene for snus er basert på den samme begrunnelsen som for røyk: Små pakninger øker tilgjengeligheten for mindreårige, primært fordi disse er billigere.  – En regulering av minstestørrelse på snuspakningene kan derfor gjøre produktet mindre attraktivt og tilgjengelig for unge, og slik redusere snusbruk blant unge, sier Erlend Bø. Han er fungerende avdelingsdirektør i Helsedirektoratet. Karl Erik Lund i FHI påpeker at tiltak som innføres, burde bli evaluert i etterkant.  – FHI evaluerte innføringen av de standardiserte, grønne snusboksene i 2018. Tiltaket viste seg å ikke ha noen effekt på forbruket, sier han.  Om dyrere snus i større forpakninger vil gjøre det mindre fristende for unge å snuse, får vi ikke vite, påpeker han.  – For dette tiltaket skal dessverre ikke evalueres i etterkant.

Summary: Fra 1. januar vil snusbokser måtte inneholde minst 20 porsjoner og veie minst 15 gram, noe som kan gjøre noen merker dyrere eller føre til at de forsvinner.

Summary: Ny regel kan få enkelte brukere til å snuse mer, fordi enkelte populære miniporsjonssnus ikke lenger vil være tilgjengelig, og de alternativene som finnes, har mer nikotin.

Summary: Endringen er laget for å gjøre snus mindre attraktivt for unge ved å øke prisen, men det er usikkert om det vil ha den ønskede effekten. Og tiltaket skal ikke evalueres i etterkant.


Jens Stoltenberg møtte Trump-allierte. Det var ikke en tilfeldighet.

WASHINGTON D.C. (Aftenposten): De har laget en plan for Donald Trumps neste fire år som president. Denne uken møtte Nato-sjef Jens Stoltenberg dem. I en sal like ved USAs kongress talte Jens Stoltenberg denne uken til The Heritage Foundation, en konservativ tankesmie. Han vil jobbe for at USAs høyreside skal stå støtt bak Nato uansett hvem som vinner valget til høsten. – Dette er en farlig tid, sa Stoltenberg. Det var ikke uten grunn at han holdt møte akkurat hos Heritage. – Må møte dem På sin USA-reise denne uken har Stoltenberg særlig lagt vekt på å sikre mer støtte til Ukrainas forsvar. – Hvorfor valgte du Heritage? – Det er viktig å nå ut til de republikanske miljøene i USA, også de konservative republikanske miljøene, sier han i et intervju med Aftenposten. Han mener det er viktig å snakke med «ikke bare de som er enige med oss, men også de som har uttrykt skepsis». – Da må vi møte dem, sier han. – En forsikring – De antas å legge planer for hva som skal skje hvis Donald Trump vinner valget, spiller det en rolle? – Det spiller en rolle for meg å sikre fortsatt tverrpolitisk støtte til Nato uavhengig av hvem som velges til president. Det har alltid vært Natos styrke i USA at vi har hatt støtte fra begge sider. Jeg er opptatt av å gjøre det jeg kan for å sikre at det fortsatt er tilfelle uansett utfall av valget, sier han. – Er dette en forberedelse foran en mulig valgseier for Trump? – Jeg vil si det er, hva skal vi si, en forsikring, en innsats for å forsikre oss om at uansett valgresultat skal Nato fortsatt stå sterkt i USA, sier han. Har plan for fire nye Trump-år The Heritage Foundation regnes for å ha sterke bånd til Trump. Stiftelsen var blant annet sentral i arbeidet med å finne konservative dommere han kunne utnevne til USAs høyesterett.  Nå står de bak Prosjekt 2025: Det er en fiks ferdig 920 siders plan for den neste republikanske presidenten. Lederen har sagt at de vil «organisere trumpismen». Heritages folk intervjuer og sjekker også tusenvis av personer som de kan stole på i en ny administrasjon. Foreløpig ligger det an til at det er Donald Trump som blir partiets kandidat. På flere målinger leder han også over Joe Biden.  Fire vilkår for Ukraina-støtte Trump har flere ganger uttrykt skepsis til å støtte Ukraina i krigen mot de russiske angriperne. Mange av hans nære allierte er sterkt imot.  Da Stoltenberg besøkte Kongressen denne uken, la han stor vekt på å møte skeptiske republikanere. Heritages president, Kevin Roberts, roste onsdag Stoltenberg, men var også klar i sin skepsis til Ukraina-støtte fra USA. Han satte opp fem vilkår: – Før vår grense er like sikker som for noen år siden, kan ikke vi støtte å sende mer av skattebetalernes penger utenlands for å sikre noen andres grense, sa han. Han sa også at Heritage støtter Nato, men var fremdeles kritisk til at for mange av landene ikke bruker nok på forsvar, selv om dette har bedret seg de siste årene. Ble kalt Trump-hviskeren Da Trump var president fra 2017 til 2021, ble Stoltenberg iblant omtalt som «Trump-hviskeren». Det var ment som en beskrivelse av hans evne til å håndtere en amerikansk president som ofte skapte rabalder i Nato. På tomannshånd med europeiske ledere skal Trump ha truet med å forlate alliansen. – Ser du for deg at det igjen kan bli skapt uro i Nato? – Det kan godt bli noe uro igjen og noen intense debatter. Jeg er likevel trygg på at USA fortsatt vil være et lojalt medlem av alliansen, svarer Stoltenberg. Snakket om Trump i talen Overfor Heritage la Stoltenberg vekt på at Nato er svært fordelaktig for USAs sikkerhet. Han viste til at landet har noe Kina og Russland mangler. – I Nato har USA flere venner og allierte enn noen annen stormakt. Kina og Russland har ingenting som ligner på Nato. Det er derfor de alltid prøver å undergrave vår enhet, sa han. Stoltenberg nevnte i sin tale Donald Trump tre ganger. – Et logisk sted Visepresident Victoria Coates i Heritage samtalte på scenen med Stoltenberg. Overfor Aftenposten understreker hun at Nato-sjefen er en som det blir lyttet til i Washington. Coates ser ikke bort fra at han valgte Heritage fordi de har innflytelse blant republikanere.  – Dette var et logisk sted for Stoltenberg å besøke, sier hun. Kommer USA og hjelper oss? Stoltenberg er for sin del sikker på at alliansen med USA vil bestå også etter sommerens 75-årsjubileum og uansett hvem som sitter i Det hvite hus til neste år. – Uansett hvordan det går til med valget til høsten, så er du trygg på at USA kommer oss til unnsetning hvis det trengs? – Ja, for jeg er trygg på at USA ser verdien av Nato også for seg selv, sier han til Aftenposten

Summary: Nato-sjef Jens Stoltenberg møtte folk i den konservative tankesmien The Heritage Foundation.

Summary: Tankesmien regnes for å ha tette bånd med Donald Trump. Heritage har laget en plan for en eventuell ny periode med Trump som president.

Summary: Stoltenberg mener det er viktig med amerikansk støtte til Ukraina og jobber for å overbevise skeptiske republikanere.


Kritisk til Ap-evaluering: – Papirarbeid og byråkrati

Arbeiderpartiets gjennomgang av valgnederlaget skal tas internt, opplyser partisekretæren. Det får Ap-politiker Hedda Foss Five til å reagere. Mandag kom bekreftelsen mange i Ap fryktet: Ap blir nest største parti i Norge for første gang siden 1924.  Ørnen i norsk politikk mister trolig makt i Oslo, Stavanger og Bergen – og en lang rekke mellomstore norske kommuner. Partisekretær Kjersti Stenseng sier det ikke er opprettet noe eget evalueringsutvalg etter mandagens valg; partiet skal selv gjennomføre en grundig evaluering. Sentralstyret leder arbeidet.  – Partikontoret skal trekke med alle delene av partiet. Vi skal gjennomføre grundige velgerundersøkelser og hente inn nødvendige data for å forstå årsakene, sier hun: – Vi skal involvere hele partiorganisasjonen vår. Vi ønsker ærlige tilbakemeldinger om hvorfor vi ikke klarte å mobilisere og få større oppslutning. Vi skal blant annet bruke landsstyret den 25. september til dette og så skal vi høste så mange erfaringer som mulig, som vi skal bruke inn mot og i valgkampen i 2025. Evalueringen blir lagt opp slik:  Ordfører i Skien, Hedda Foss Five (Ap), er kritisk til partiets valg av evalueringsprosess etter nederlaget under årets kommunevalg.  – Jeg syns den planlagte evalueringen ligner veldig mye på de rundene vi har hatt før. Dette kan raskt bli preget av mye papirarbeid og byråkrati, sier Five.  Hun mener også at oppdragsgiveren burde være mer objektiv: – Jeg er i alle fall ikke veldig god på evaluere meg selv, og her er det jo partikontoret som leder prosessen. Jeg tror det hadde vært bedre å sette en krisekommisjon, sier Five. Ordføreren peker på at krisekommisjonen kunne ha bestått av mennesker med god og lang erfaring fra partiet, men som ikke har sentrale verv for øyeblikket. – Det er viktig å slippe kontrollen litt, slik at prosessen blir ærlig og direkte, med god læringskurve til slutt, sier hun, og legger til:  – Jeg syns det er bra man evaluerer, men jeg har vært igjennom såpass mange evalueringsprosesser at jeg har erfart at det er best at andre holder i det.  Stenseng er forelagt kritikken fra Five.  – Selv det er partikontoret og partiet som skal lede og gjennomføre denne evalueringsprosessen, så betyr det på ingen måte at vi skal sitte og evaluere oss selv. Vi skal hente inn den kunnskapen og informasjonen i tilbakemeldinger så bredt som mulig for å åpent og ærlig få fakta på bordet, sier hun til VG, og videre:  – Først og fremst skal vi få ærlige tilbakemeldinger på hvorfor Ap ikke gjorde et godt nok valg, fra partiorganisasjonen, fra kandidatene våre, fra velgere og innbyggere. Dette er ikke en skrivebordsøvelse, for er det noen som har interesse av å få de ærlige tilbakemeldingene for å lære, så er det oss. Se også: To hovedspørsmål  Evalueringen skal munne ut i en strategikonferanse senere i år. Der skal partiet se både mot 2025 og 2027. Granskingen skal svare på to hovedspørsmål:  Partikontoret har fullt ansvar for velgerundersøkelsen som gjennomføres etter hvert valg. De kan også få ansvar for andre deler av granskingen, men vil samtidig fungere som sekretariat for sentralstyret som skal lede det mange Ap-tillitsvalgte håper blir en reell sjelegransking.  Støre har kontant avvist at det er aktuelt å sette ut granskingen til eksterne krefter. – Rundt to tredjedel av velgerne har dere tapt til høyre og sentrum og rundt en tredjedel til partiene til venstre: Vil det arbeidet utløse en politisk veivalg hvor man eksempelvis skal ha litt mer trøkk på høyrebeinet, for å tekkes de som var med på den største velgerflukten? – Vi skal først evaluere, så starter vi arbeidet med å utvikle ny politikk frem mot stortingsvalget i 2025. Jeg tror jeg ganske sikkert kan si at svaret vårt er mer sosialdemokratisk politikk, sier Stenseng. – Hva mener du med Aps sosialdemokratiske politikk? – Politikk som reduserer forskjeller gjennom gode fellesskapsløsninger, bygger ny grønn industri og sørger for at det er godt å bo over hele landet, sier hun.  Ifølge VGs opplysninger blir det trolig ikke laget en egen rapport, utover den tradisjonelle velgerundersøkelsen.  Planen er at det skal komme tydelige tilbakemeldinger på landsstyremøtet om to uker, og så skal løsningene diskuteres på den bebudede strategikonferansen i høst. På landsstyremøtet er alle landets fylker representert. Det kan være aktuelt å se på flere konkrete politikkområder for å finne ut om Ap hadde riktig politikk i valget – og peke vei videre. Det sentralstyret kommer frem til blir fort dratt inn i programprosessen før stortingsvalget i 2025. Se også svarer på barnehagepolitikk:

Summary: Arbeiderpartiet (Ap) skal gjennomføre en intern gjennomgang etter å ha blitt Norges nest største parti i valg for første gang siden 1924.

Summary: Gjennomgangen ledes av sentralstyret og involverer alle deler av partiet, inkludert medlemmer, kommunelag, fylkeslag, stortingsgruppen, og partiapparatet. Sentralstyret ønsker tilbakemeldinger fra partimedlemmer for å forstå grunnene bak partiets svake oppslutning.

Summary: Ordfører i Skien, Hedda Foss Five, er kritisk til den planlagte evalueringsprosessen, og foreslår utnevnelsen av en krisekommisjon ledet av erfarne, men ikke-sentral partimedlemmer for å sikre en ærlig og direkte prosess.


Texas krangler med Biden om piggtråd. Putin-topp fryder seg.

WASHINGTON D.C. (Aftenposten): Ruller med piggtråd og en park ved Rio Grande skaper betent strid mellom USAs president og staten Texas. På kvelden onsdag 10. januar kom soldater fra nasjonalgarden i Texas til Shelby Park i grensebyen Eagle Pass. De hadde sine ordrer fra guvernøren i Texas, Greg Abbott. Soldatene tok kontroll over parken og satte opp ruller med piggtråd langs grenseelven Rio Grande. Saken er nå blitt en av de mest betente stridssakene i USA. En av Putins viktigste støttespillere mener det er på sin plass å finne frem popcornet. 900.000 løslatt i fjor I desember ble det pågrepet 10.000 migranter hver dag etter ulovlig kryssing av grensen mellom Mexico og USA. I fjor ble over 900.000 sluppet fri i USA i påvente av en dato for asylbehandling i domstolene. Eagle Pass i Texas er et av de stedene der strømmen av migranter har vært størst i det siste. USAs grensepoliti, Border Patrol, likte likevel dårlig at delstaten Texas blandet seg inn i jobben deres, og satte opp piggtråd. Når folk havnet i fare i elven, ble det også vanskeligere å redde liv. Bygget gjerde og stengte kai Texas begynte å rulle ut piggtråden allerede i fjor høst. Det føderale grensepolitiet mener at den gjør det vanskeligere å patruljere i området. Texas og den føderale staten begynte da å krangle i domstolene om hvem som hadde lov til å klippe opp piggtråd. Det hele spisset seg til da Texas 10. januar satte opp gjerde rundt Shelby park og nektet grensevakter adgang. De fikk heller ikke bruke en kai og droppet patruljering med båt. 12. januar druknet en kvinne og to barn i elven der. Ti dager senere ga USAs høyesterett den føderale staten medhold: Grensevakter kan klippe piggtråd og har adgang til alle strekninger ved grensen. Abbott: Texas er «under invasjon» Texas står imidlertid fast på sitt. Guvernør Abbott erklærte at «den føderale staten har brutt pakten mellom USA og delstatene». Han kunngjorde at Texas er under «invasjon» og derfor har en grunnlovsfestet rett til å forsvare seg. Cirka halvparten av USAs delstater, styrt av republikanere, har rykket ut med støtte til Texas. Prat om borgerkrig Enkelte har begynt å ta i bruk ordet borgerkrig. Kjente høyreekstreme skriver i sosiale medier om å skille Texas ut fra USA.  Folkevalgte går ikke riktig så langt. Kongressmedlem Clay Higgins fra Louisiana kommenterte den aktuelle grensestriden på X. – Jeg tenker at den føderale staten iscenesetter en borgerkrig, og Texas bør ikke vike, uttalte han. Enkelte mer prominente partipolitikere har også nevnt borgerkrig, men da i en mer fleipete tone. Texas-senator Ted Cruz er en av dem.  Blant annet republiserte han en satirisk artikkel med overskriften: «Ted Cruz får kinnskjegg som forberedelse til borgerkrig.» Putin-topp kaller Biden senil Før helgen meldte Dmitrij Medvedev seg på i debatten. Han var Russlands president i fire år, fra 2008 til 2012. Nå er han nestleder i Vladimir Putins nasjonale sikkerhetsråd. – Etablering av folkerepublikken Texas ser ut til å bli mer og mer sannsynlig, mener han og viser til at han før har hatt det moro med å spå det. Medvedev kaller Joe Biden «senil» og håner USAs manglende evne til å sikre sin grense. Han nevner også USAs borgerkrig og spår landet et langt «fall ned i en avgrunn» mens resten av verden ser på og «gomler popcorn». Biden: Ville stengt grensen Joe Bidens pressetalsperson Karine Jean-Pierre får jevnlig spørsmål om saken. – Grensevaktene prøver å få adgang til det området. De prøver å håndheve loven. Det er det de gjør. Guvernør Abbott står i veien for det, sa hun fredag. Hun ble også spurt om de rundt 25 guvernørene som støtter Texas. – Hvis de vil hjelpe med problemene på grensen, bør de snakke med sine partifeller i Kongressen, sa hun.  Der pågår det et forsøk på å få en avtale om grensen på tvers av partiskillene, men de skal ha støtt på problemer fordi Donald Trump ikke vil ha en avtale. Biden talte lørdag i Sør-Carolina og nevnte forhandlingene. Han mener forslaget ville gitt ham myndighet til å ta grep inntil krisen var under kontroll. – Hvis forslaget ble vedtatt i dag, ville jeg stengt grensen her og nå og fikset det med én gang, sa han.  Republikanere mener Biden allerede har slik myndighet.

Summary: Statlig inngripen i Texas har ført til konflikt mellom Texas-guvernør Greg Abbott og president Joe Biden.

Summary: Texas startet med å sette opp piggtråd ved grensen i fjor høst. En tragisk drukningsulykke 12. januar har forsterket konflikten.

Summary: Høyesterett ga føderale grensevakter rett til å fjerne piggtråden, men Texas nekter å gi seg.


I veckan har landets ledande politiker, militärer och journalister minglat på Högfjällshotellet i Sälen. Samtalen i barerna och matsalen har cirklat runt ett tema, hoten mot Sverige och försvarets behov av resurser. Samtidigt publicerade nyhetsbyrån Bloombergs en prognos för de svenska storbankernas aktieutdelning i år. Den slutar på nästan 90 miljarder kronor. Av en händelse nästan precis lika mycket som den totala försvarsbudgeten. Pengar bankerna inte behöver Det skulle betyda att utdelningen till ägarna blir 17 miljarder större än förra året. Pengar bankerna inte anser att de behöver själva. Pengar som de tycker gör bättre nytta hos sina aktieägarna. Sommarens uppmaning från Finansinspektionen att vara ”återhållsamma med stora utdelningar” har uppenbarligen helt begravts i snön. Likaså bankdirektörernas prat om att vinster som ett sätt att göra det finansiella systemet starkare. De rekordvinster som uppstått när låntagare fått betala allt mer samtidigt som räntorna på sparande legat stilla ska delas ut. Så enkelt är det. Och det är du som betalar. Provocerande girighet Det handlar inte bara om moral, och en provocerande girighet. Finansinspektionen uppmanade storbankerna att skaffa sig marginaler. Risken för en ekonomisk kris med kreditförluster finns kvar. Har inte bankerna resurser blir det skattebetalarna som får stå för räkningen. Det har hänt förr. Dessutom måste vi fråga oss, hade inte en del av de 90 miljarder storbankerna inte anser sig behöva kunnat göra större nytta på annat håll? Finns det inte andra behov i ett land där barnen kommer hungriga till skolan efter helgerna? I ett land där regionerna tvingas säga upp personal i vården eller där de anställda i socialtjänsten går på knäna. Där tågen står stilla och bilarna fastnar i snön. Skulle göra bättre nytta Skulle inte en del av pengarna rent av göra bättre nytta om de använts för att fylla upp militärens allt tommare ammunitionsförråd? I arbetet med den budget som precis börjat gälla föreslog Socialdemokraterna en speciell skatt på bankernas övervinster. Pengarna skulle bland annat ha använts för att stödja ensamstående föräldrar och ett extra barnbidrag. Av det blev det som bekant ingenting. Regeringen och Sverigedemokraterna prioriterade annorlunda. Det kan ägarna till våra största banker vara glada för. De får som sagt dela på nästan 90 miljarder kronor. Vi andra får fortsätta att betala bostadslånen, hyran och maten. Och hoppas att pengarna räcker till månadsskiftet.

Summary: Sveriges ledande politiker, militärer och journalister har diskuterat Sveriges försvarsbehov på Högfjällshotellet i Sälen.

Summary: Nyhetsbyrån Bloomberg publicerade en prognos för svensk storbankers aktieutdelning, på totalt 90 miljarder kronor, lika mycket som hela försvarsbudgeten.

Summary: Aftonbladet ledare anser att de pengar som kommer att delas ut till bankernas ägare hade kunnat göra mycket större nytta i andra delar av samhället.


Biden: – Putin vil få den beste julegaven han potensielt kan få

Mens Ukraina kjemper en desperat kamp mot Russland på slagmarken, er det uenighet blant de folkevalgte i USA om hvorvidt de skal fortsette å støtte det krigsherjede landet.  USAs president Joe Biden ba Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj ikke gi opp håpet, i sitt lands kamp mot Russlands invasjon – da de to lederne møttes i Washington for å diskutere den videre støtten til Kyiv fra USA. – Vi kommer til å holde oss ved din side, sa Biden til Zelenskyj, ifølge nyhetsbyrået Reuters, og kunngjorde samtidig at USA ville gi 200 millioner dollar i en fornyet separat militær-støtte til det krigsherjede landet. I en felles pressekonferanse mellom de to statsoverhodene tirsdag kveld norsk tid, sa den amerikanske presidenten at Putin har feilet. – Putin har ikke seira, sa den ukrainske presidenten, og omtalte det som «galskap» dersom landet skulle være villig til å gi fra områder som er okkupert av Russland. Zelenskyj fortalte Biden tidligere tirsdag at landet hans ble mindre avhengig av bistand. – Vi setter pris på amerikansk hjelp til å forsterke det ukrainske luftforsvaret. Vi beveger oss i riktig retning, sa Zelenskyj og la til at Kyiv var sterk nok til å vinne krigen mot Moskva. Biden sa at det ville være en julegave til Russlands president Vladimir Putin dersom støttepakken ikke blir godkjent. – Putin vil få den beste julegaven han potensielt kan få, sa den amerikanske presidenten og siktet til støttepakken. Republikanerne mer lunkne til Ukraina-støtte Turen representerer et forsøk fra Zelenskyjs side på å hindre Ukrainas viktigste internasjonale støttespiller fra å redusere støtten. Republikanerne er stadig mer lunkne til å gi ytterligere store summer til det krigsherjede landet, og de bruker også Ukraina-støtten som et forhandlingskort i spørsmål om grensesikkerhet mellom USA og Mexico. I en tale ved et universitet i Washington mandag, sa Zelenskyj at politikken ikke burde forråde Ukrainas soldater, og han gjentok Bidens hyppige advarsler om at krigen i Ukraina har globale følger. Den ukrainske presidenten sa også at han ønsket å diskutere ukrainsk integrasjon med EU med Biden. Uttalelser om dette teamet har foreløpig ikke nådd offentligheten. Rundtur før jul I Kongressen tirsdag møtte Zelenskyj først leder i Senatet, demokraten Chuck Schumer, og deretter leder for mindretallet, republikaner Mitch McConnell.  Deretter møtte han lederen for Representantenes hus, republikaneren Mike Johnson, som etter møtet sa at partiet hans ikke vil godkjenne en ny Ukraina-støtte med mindre Demokratene går med på deres krav i innvandringspolitikken. – Det Biden-regjeringen ser ut til å be om, er milliarder av ekstra dollar uten formålstjenlig tilsyn, ingen klar strategi for å vinne, og ingen av svarene jeg tror det amerikanske folket fortjener, sa Johnson etter møtet med Zelenskyj. Republikaneren McConell sa også i en kommentar etter møtet, at det ville være praktisk talt umulig for Kongressen å godkjenne den nye støttepakken til Ukraina før de folkevalgte starter juleferien på fredag. Putin mest fornøyd med amerikansk uenighet? Andre republikanere stilte spørsmål ved om ytterligere bistand faktisk ville hjelpe Ukraina med å beseire Russland, etter en sommer- og høstoffensiv som ikke har gitt klare resultater i favør Ukraina. – Jeg vet at alle vil at Ukraina skal vinne, jeg ser bare ikke hvordan, sa den republikanske senatoren Ron Johnson. Demokrater i Kongressen anklaget samtidig deres politiske opposisjon for å hjelpe Russlands president Vladimir Putin: – Den ene personen som er mest fornøyd akkurat nå med krisen i Kongressen, er Vladimir Putin. Han gleder seg over det faktum at Donald Trumps grensepolitikk saboterer militærhjelp til Ukraina, sa den sentrale demokraten Chuck Schumer. Den amerikanske kongressen har godkjent mer enn 110 milliarder dollar – eller 1.206.352.400.000 kroner – til Ukraina-støtte siden Russlands invasjon i februar 2022.

Summary: President Joe Biden og Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj møttes i Washington tirsdag.

Summary: Biden lovet å holde seg ved Ukrainas side og gi en ny militær-støtte på 200 millioner dollar.

Summary: Republikanere i USA er skeptiske til ytterligere støtte og vil ha innvandringspolitiske tiltak i bytte.

Summary: Biden kaller manglende støttepakke en julegave til Russlands president Vladimir Putin.


Ny studie: Utbredt medisin kan forsterke ryggsmertene

Ny forskning viser at medikamenter som er brukt i behandling av ryggsmerter, kan ha motsatt virkning. Eksperter kaller funnene banebrytende.  I en studie, gjennomført i Australia, nylig publisert i The Lancet, var målet å undersøke effektiviteten og sikkerheten til bruken av opioider for akutte rygg- og nakkesmerter.  Opioider er smertestillende stoffer som omfatter legemidler som virker på kroppens opioidreseptorer. De blir brukt både som smertestillende og til avslapning, men skaper også avhengighet.  Opioidene som er vanligst å bruke i behandling av akutte rygg- og nakkesmerter, er tramadol og oksykodon, ifølge Marte Kvittum Tangen, leder av Norsk forening for allmennmedisin. Før ble Morfin og Paralgin forte også mye brukt.  Studien ble gjennomført i en seks års periode, mellom februar 2016 og mars 2022.  347 deltagere ble rekruttert, 174 til opioidgruppen og 173 til placebogruppen.  Gjennomsnittlig smertescore etter seks uker var 2,78 i opioidgruppen, mens den imidlertid var lavere – 2,35 – i placebogruppen.  Disse funnene indikerer ifølge forskerne at opioider ikke bør anbefales ved akutte, uspesifikke rygg- eller nakkesmerter, da man ikke fant noen signifikant forskjell i smertens alvorlighetsgrad sammenlignet med placebo. – Dette funnet krever en endring i hyppig bruk av opioider for disse tilstandene, skriver forskerne bak studien.  Banebrytende forskning Manuellterapeut Sigbjørn Hjorthaug mener funnene i studien er banebrytende.  – Det er første studie som bekrefter at opioider ikke fungerer for rygg og nakkesmerter på kort sikt, men også at det kan forverre smertene på lengre sikt.  Før dette studiet hadde vi ikke noe bevis for at opioider ikke fungerer, det har vi nå, understreker manuellterapeuten.  – Dette bør forandre praksis i håndtering av ryggpasienter, mener Hjorthaug, som legger til at på basis av dette studiet bør ikke opioider bli brukt i behandling av rygg- og nakkepasienter.  Han tror at opioider har bidratt til at mange i Norge har fått forverret ryggsmertene. Hjorthaug tror det er flere årsaker til at opioider kan ha negativ virkning for ryggsmerter: Hjorthaug mener at det finnes mange andre gode behandlingsalternativer. – Betryggende informasjon og god forståelse av ryggsmerter kan i seg selv være smertedempende, forteller manuellterapeuten.  Hjorthaug understreker at usikkerheter kan forsterke smerter, og også bidra til bevegelsesfrykt og spenninger.  – Ryggsmerter er sammensatt, og kunnskap, stress, søvn, arbeid og mental helse spiller inn.  Kan være nyttig Sigurd Hortemo, overlege ved Legemiddelverket, forteller at også andre studier har kommet til lignende resultater. Han refererer blant annet til en oversiktsartikkel publisert av National Library of Medicine i 2015. Han forteller at det er vanskelig å finne nøyaktige tall på hvor mange som får utskrevet opioider for ryggsmerter. Mange får skrevet ut opioider på hvit resept – da må pasienten dekke alle utgifter selv og legen må ikke oppgi noen diagnose.  Data fra reseptregisteret viser at om lag 960 000 har hentet ut minst ett legemiddel i ATC-gruppe M (Muskler og skjelett) i 2020. Hortemo understreker at studien viser at man ikke blir raskere bra av akutte ryggsmerter ved å bruke opioider.  – Men noen vil nok ha behov for og nytte av opioider i den akutte fasen – selv om smertene på sikt ikke vil bli bedre.  Han understreker at det viktigste tiltaket er å holde seg i aktivitet – det er også den norske anbefalingen.  Han mener også at det er viktig at man er bevisst på farene ved bruk av opioider.  – Risikoen for avhengighet er den viktigste faren. Leger skal tenke seg veldig godt om før man gir en pasient langvarig behandling med opioider.  I tillegg nevner han en rekke andre bivirkninger som forstoppelse, tretthet, forvirring, påvirkning av kjønnshormoner og redusert sexlyst.  Behandler ikke årsaken Espen Ohren, kiropraktor ved klinikker i Horten og Tønsberg, og tidligere styreleder av Norsk Kiropraktor forening, synes ikke funnene i studien er overraskende.  – Studien er ikke veldig stor, men dens konklusjoner stiller seg i rekken av andre studier på samme tema – der alle konklusjonene sier at opioider ikke er løsningen.  Han mener det er viktig å huske på at opioider ikke er behandling av årsaken til smerten, kun smerten.  – Smerte er et komplekst fenomen, og det finnes ikke et mirakeltiltak, som fikser all type smerte.  Opioider er laget for å dempe oppfattelsen av kroppens smertesignaler, forteller kiropraktoren.  – Det er ikke uvanlig at pasienter kommer til meg etter å ha fått utskrevet resept på sterke smertestillende hos en lege, forteller Ohren.  Han mener det er et stort problem med dette:  – Dette fører ofte til at pasienten får et forandret smertebilde, og det kan dermed bli vanskeligere å finne årsaken eller sammenfallende årsaker til smertene. Dette vil også gjøre det vanskeligere for behandleren og legge opp et behandlingsforløp. Han mener det også er nærliggende å anta at opioidene ikke bare endrer hjernens oppfattelse av smerte, men også andre signaler eller reaksjoner.  Han forklarer at følelsen av smerte hos enkeltindividet bygger på tidligere erfaringer, tidligere og nåværende smertestatus, fysiske, psykiske og sosiale hendelser og situasjoner.  Han tror derfor ikke at et medikament kan dekke alle disse årsakene.  – I tillegg kan de som har effekt av medikamentet oppleve at det blir vanedannende. Et spørsmål mange stiller: Ohren får mange spørsmål om opioider vil gjøre at man ikke kjenner smertene, og at man som resultat av det vil belaste ryggen for mye og gjøre skaden verre.  – Svaret på dette er ikke enkelt.  Han forklarer at det er mange grunner til at folk opplever smerte.  – Mange tror at smerter kommer fra den kroppsdelen som gjør vondt, men det er ikke sikkert at det er en skade i ryggen som er grunnen til at du har vondt i ryggen.  Han forklarer at man kan få vondt i ryggen av flere årsaker, da smerte kan være et signal fra kroppen om at «noe er galt», men ikke nødvendigvis peke direkte på årsaken. Smerte og psyken henger ofte sammen, men det kan også være mer alvorlige årsaker til en ryggsmerte, som for eksempel at hovedpulsåren blør – da vil det potensielt være farlig å behandle smerte med opioider.  Med dette understreker han at det er viktig å finne årsaken til smerten, gi god og trygg informasjon til pasienten, for deretter å legge opp et behandlingsløp med ulike tiltak som kan trygge pasienten, forberede smertene og øke funksjon og aktivitet.  – Et enkelt tiltak er ofte ikke nok for en kompleks skade eller smerte, og det er derfor vanskelig å fastslå én behandling som kan hjelpe for alle ryggsmerter. Behandling og veiledning bør følge en grundig utredning og tilpasses hver enkelt, og vi ser at opioider alene ikke er førstehjelp for uspesifikke ryggsmerter.  Unngå opioider om mulig Marte Kvittum Tangen, leder Norsk forening for allmennmedisin (NFA), mener studien er viktig, men ikke overraskende.  – Dette er noe vi har vært opptatt av lenge. For tre år siden formulerte vi et råd til alle allmennleger i Norge: Unngå opioider hvis andre smertestillende kan ha like god effekt, og unngå opioider ved langvarige smerter som ikke er relatert til kreft.  Likevel forteller hun at om lag en million nordmenn får utskrevet vanedannende legemidler i løpet av et år. Inkludert i dette tallet ligger også de som får behandling av kreft, eller personer i livets sluttfase.  – Med studien og kunnskapen som bakgrunn, hva er grunnen til at leger fortsetter å skrive ut opioider ved akutte rygg- og nakkesmerter? – Leger gjør en overveielse for å finne det beste tiltaket – da må man veie nytte opp mot risiko. I noen tilfeller er smertene så intense og begrenser livet i så stor grad at opioider kan være riktig valg i en akuttbehandling.  Tangen forteller at hun har stor tro på resultatene i studien, med noen forbehold.  – Hvis smertenivået hadde blitt målt etter tre til fem dager, tror jeg de sterke smertestillende ville hatt mer effekt enn placebo.  Tangen opplever også at det ikke er nok kunnskap om opioider i befolkningen. Og hun er bekymret for utviklingen.  – Det blir ikke skrevet ut flere opioider, men opioidene som blir skrevet ut, er antagelig mer vanedannende.  Hun forteller at de har sett en vridning til mer bruk av oksykodon.  – Med kunnskapen vi har fra USA, er dette bekymringsverdig.  Berøringsangst Tangen forteller at opioider og smerter er et vanskelig tema å snakke om.  – Mange som går på opioider med god grunn, kan føle seg mistenkeliggjort eller ikke trodd dersom vi snakker om bruken av vanedannende medisiner på en veldig kategorisk måte.  Tangen understreker at man er nødt til å gjøre en individuell vurdering hos hver enkelt pasient.  – Det er mye som skjer i folks liv, og i visse tilfeller kan opioider være riktig behandling.  Hun mener det er viktig med god diagnostikk for å finne årsaken til smertene, og understreker at dette noen ganger kan haste.

Summary: Ny forskning publisert i The Lancet antyder at opioider, som ofte brukes til behandling av akutte rygg- og nakkesmerter, kan forverre smertene istedenfor å lindre dem.

Summary: Studien, gjennomført i Australia over en seksårsperiode, inkluderte 347 deltagere, fordelt mellom en opioidgruppe og en placebogruppe.

Summary: Sigbjørn Hjorthaug, en manuellterapeut, betegner studien som banebrytende, og mener at funnene bør endre praksis i behandlingen av ryggpasienter.

Summary: Overlege Sigurd Hortemo ved Legemiddelverket nevner risikoen for avhengighet, blant mange andre bivirkninger, som den viktigste faren ved bruk av opioider.


Taylor Swift er pensum på stadig flere av USAs læresteder. – En betydelig artist i vår samtid, sier Harvard-professor.

WASHINGTON D.C. (Aftenposten): Harvard-professor Stephanie Burt håper pensum om Taylor Swift vil lære studentene å elske litteratur. Den 18. mai i fjor talte Taylor Swift til studenter som gikk ut av New York University. Hun ble til og med utnevnt til æresdoktor der.  Selv avsluttet hun videregående med, fortalte hun, «å gjøre lekser på flyplassgulv». Hun har ikke høyere utdanning selv, i hvert fall ikke ennå. I stedet er 33 år gamle Swift blitt pensum på flere av USAs mest prestisjetunge læresteder. – Mest populær Sist ut i rekken er Harvard. Der har Stephanie Burt, professor i engelskspråklig litteratur, satt popstjernen opp som eget emne til våren. Det heter «Taylor Swift og hennes verden». – Hvorfor er Swift et naturlig emne på universitetet? – Hun er en betydelig artist i vår samtid. Hun er mer populær enn alle andre store artister i vår samtid, unntatt Beyoncé, svarer Burt i en e-post til Aftenposten. Burt mener det både er lett og intellektuelt givende å finne og utforske bånd mellom Swifts sanger og verker i andre litterære sjangrer, som romaner og dikt. Dollarmilliardær på sang Burts påstand om popularitet er ikke tatt helt ut av luften: Taylor Swift er for tiden aktuell med turneen Eras Tour. En kinofilm om turneen har alene spilt inn over 2,5 milliarder kroner så langt.  Forbes anslo nylig at hun er god for over 10 milliarder kroner. Hun er dermed tidenes første dollarmilliardær der formuen kun er basert på sanger og opptredener.  – Glitrende trikot Da Swift i fjor talte til studentene i New York, skjedde det på en idrettsarena. Der snakket hun med selvironi om sin egen rolle. – Sist gang jeg var på et stadion av denne størrelsen, danset jeg på høye hæler og var iført en glitrende trikot. Dette antrekket er langt mer komfortabelt, sa hun om kappen og studentluen. Harvard er ikke alene om å mene at en akademisk klesdrakt kan passe godt på Swift. En rekke universiteter har allerede satt henne opp som emne på flere forskjellige studier.  Sladder og hevn Ved Arizona State University ble Swift i høst en del av pensum i psykologi.  Alexandra Wormley, som underviser der, var på den første konserten i Eras-turneen. Den fant sted i Glendale i Arizona i mars i år.  Senere satt hun på kontoret sitt og snakket med vitenskapelige assistenter om det de hadde sett og hørt. De lot ideene myldre om hvordan de kunne snakke om psykologipensum og Swift.  – Kurset bruker i praksis Taylor Swift gjennom et helt semester som et eksempel på forskjellige fenomener. Det kan være sladder, forhold eller hevn, har Wormley sagt til universitetets avis. Ved New York University ble Swift et emne innen musikk. Der skal ikke bare det rent musikalske utforskes, men også økonomien. Ved en rekke andre steder, som Stanford, Carnegie Mellon og Universitetet i Texas, skal studentene drøfte henne i en litterær sammenheng. Det skal de altså også ved Harvard.  Andre åndsverk – Hva håper du studentene dine skal få med seg? – De skal få større og en mer nyansert forståelse for Swift, hennes sanger og hennes karriere, svarer Burt. Hun håper også de skal få en opplyst interesse og «til og med kjærlighet» for andre typer åndsverk som de blir presentert for på studiet. Burt nevner annen samtidsmusikk, memoarer, romaner og dikt.  Blant eksemplene Burt trekker frem er Laura Kasische, en prisvinnende forfatter og dikter fra Michigan. Hun håper også å vekke interessen for forfattere fra tidligere tider, som James Weldon Johnson og Alexander Pope. Politikk og økonomi Taylor Swift har allerede stor påvirkningskraft innen politikk og økonomi. I 2016 fikk hun kritikk fra liberale stemmer for å holde munn foran presidentvalget mellom Hillary Clinton og Donald Trump. I 2020 fikk hun kritikk fra høyresiden fordi hun ba folk stemme på Joe Biden. Siden emnet «Taylor Swift og hennes verden» hører til litterære studier, skal det handle mest om kunst der det brukes ord. Burt forteller at de likevel vil komme inn på den sammenhengen kunsten står i.  Da kan temaer som kjendiskultur, popmusikkens økonomi i endring og USAs rasedebatt komme opp. Burt vil også se på større endringer i amerikansk kultur sett i lys av Swifts karriere. Stjernen gikk fra countrymusikk til pop. Hun flyttet på samme tid fra Nashville til Manhattan. Tanken er å snakke om dette for eksempel kan sees i sammenheng med et endret forhold mellom sørstatene og resten av USA.  Swiftie? – Håper det Burt tror det ville være relevant også å undervise om Swift i andre land enn USA.  – Og USA burde ha flere emner om store låtskrivere og musikere som ikke kommer fra USA eller Vest-Europa, påpeker Harvard-professor Burt.  Hun ser seg likevel ikke som den rette til å undervise om slike artister. Swift, derimot, mener hun seg kvalifisert til å undervise om. – Jeg kan nok, og jeg elsker hennes arbeid nok, til å undervise i emnet, fremholder Burt overfor Aftenposten. Hun håper likevel at hun kan få andre autoriteter på Swift til å komme til Harvard. Hun nevner for eksempel Olivia og Dani fra podkasten Taylearning.  The New York Times har omtalt Burt som en av de mest innflytelsesrike poesikritikere i sin generasjon. Hun har blant annet utviklet innholdet i uttrykk som «elliptisk poesi», men liker altså også mer folkelig og kommersiell kultur. Swiftie er uttrykket som brukes om de mest hengivne Swift-tilhengerne. – Jeg liker å tro at jeg er en swiftie. Jeg håper det, understreker Burt.

Summary: Taylor Swift er satt opp som pensum ved flere amerikanske universiteter, inkludert Harvard.

Summary: Universiteter bruker Swifts karriere og sanger for å undervise i ulike emner som psykologi, musikk, litteratur, økonomi og politikk.

Summary: Harvard-professor Stephanie Burt, som underviser i «Taylor Swift og hennes verden», håper kurset vil øke studentenes forståelse for Swift, hennes musikk og karriere, samt vekke interessen for andre åndsverk.


Open AI slår tillbaka mot Elon Musk: ”Stämde oss när vi började göra framsteg”

En infekterad strid pågår mellan Elon Musk och tidigare kollegorna på Open AI. Nu slår medgrundarna – som stämts av techprofilen – tillbaka i ett blogginlägg. ”Vi är ledsna över att det har gått så långt med någon som vi har beundrat djupt och sedan stämde oss när vi började göra meningsfulla framsteg utan honom”. Det var i förra veckan som entreprenören och Tesla-grundaren Elon Musk lämnade in en stämningsansökan mot Open AI – företaget han själv var med och grundade men lämnade 2018. Musk menar att AI-jätten bland annat prioriterar ekonomisk vinst före utvecklingen av mänsklighetens bästa, vilket han anser strider mot avtalet som tecknades i samband med att Open AI startades. Han anklagar även att företaget för att ha en för nära relation till majoritetsinvesteraren Microsoft. Nu har Open AI svarat på kritiken. Ville själv ha kontrollen I ett blogginlägg skriver företaget, och Musks tidigare medgrundarkollegor, att man motsätter sig stämningen och menar att Musk själv var drivande i att verksamheten skulle generera mer pengar. Enligt bifogade mejl mellan parterna var omstruktureringen ”nödvändig” för att få in den stora mängd kapital som behövdes för att kunna utveckla tekniken. Musk själv ska enligt blogginlägget själva ha pushat för att Open AI skulle ta in en miljard dollar i den första vändan i stället för de 100 miljoner som planen angav. Grundarna anser även att Musk ändrat uppfattning om företagets inflytande över Open AI. Enligt mejlen ville Musk göra bolaget till en del av Tesla, för att på så sätt kunna konkurrera med Google och att Tesla skulle kunna vara en ”kassako”. Samtidigt ville Musk både vara vd samt äga majoriteten av bolaget och på så sätt ha full kontroll, något som de andra medgrundarna motsade sig då de menade att en enskild individ inte ska ha absolut kontroll över Open AI.  ”Skulle aldrig lyckas” Musk valde sedan att lämna företaget med hänvisning till att Open AI ”aldrig skulle lyckas” och att han planerade att bygga en egen AI-konkurrent, enligt blogginlägget. Avslutningsvis skriver medgrundarna att man beklagar att saken fått så långtgående proportioner. ”Vi är ledsna över att det har gått så långt med någon som vi har beundrat djupt – någon som inspirerade oss att sikta högre, och som sedan sa att vi skulle misslyckas, startade en konkurrent och sedan stämde oss när vi började göra meningsfulla framsteg mot Open AI:s mål utan honom”.

Summary: Elon Musk anklagar Open AI, företaget han medgrundade, för att prioritera ekonomisk vinst över mänsklighetens utveckling och har en alltför nära relation till Microsoft.

Summary: Open AI hävdar i ett blogginlägg att Musk tidigare har varit drivande för att kommersialisera företaget och ville göra Open AI till en del av Tesla.

Summary: Open AI-ledningen beklagar att det har gått så långt att Musk, en tidigare beundrad medgrundare, nu stämmer organisationen.


Miraklet som räddade alla vid flygkraschen

Flygplanet slukades av eldhavet och röken fyllde kabinen. Då hördes en artig barnröst:
– Snälla, släpp ut oss snabbt! Alla 367 passagerarna på Japan Airlines flyg 516 överlevde i miraklet på Haneda-flygplatsen. Passagerarflyget fattade eld vid landning efter att ha krockat med ett plan från kustbevakningen i Tokyo under tisdagen. Men från att planet landade vid klockan 17.47 ska det ha klarat av lågorna som strömmade in från jetmotorerna tills dess att den sista personen lämnade kabinen vid klockan 18.05.  Under de 18 minuterna ska planet också ha glidit en kilometer på landningsbanan innan det stannade och evakueringen påbörjades. Det uppgav Yasuo Numahata, talesperson för Japan Airlines, vid en pressträff under onsdagen, skriver New York Times. Svenske Jonas Deibe befann sig också på planet tillsammans med sin familj, i vad som nu kallas miraklet på Haneda-flygplatsen. – Det var några minuter när hela kabinen rökfylldes. Vi kastade oss ner på golvet. Sen öppnades nöddörrarna och då kastade vi oss ut på dem, säger han till Aftonbladet. ”Behöll lugnet” En rad saker ska ha bidragit till miraklet. En välutbildad besättning på 12 personer, en pilot med över 12 000 flygtimmar och en avancerad flygplansdesign.  Men den största faktorn var troligtvis att folk inte drabbades av panik. – Även om jag hörde skrik så behöll de flesta lugnet och lämnade inte sina platser. Det var nog därför vi lyckades ta oss ut på ett så smidigt sätt, säger en av passagerarna, Aruto Iwama, till The Guardian. En barnröst hördes säga på artig japanska:  – Snälla, släpp ut oss snabbt! 15 personer ska ha skadats vid evakueringen, men ingen allvarligt. De fem personer som fanns ombord på kustbevakningens plan dog. Exemplarisk evakuering Även om passagerarplanen testas och besättningen är utbildade i att evakuera inom 90 sekunder vid en nödlandning, ska säkerheten på det 2-åriga flyget Airbus A350-900 gett passagerarna mer tid. Bland annat ska brandväggarna runt motorerna och kvävepumpar i bränsletankarna hindrat branden från att sprida sig.  – Att ha den nivån av brandsäkerhet gör den initiala utvecklingen långsammare, säger Sonya Brown som undervisar i flygplansdesign vid universitetet i New South Wales i Sydney. Men hon tillägger att besättningen utförde evakueringen ”extremt bra”. Dessutom att passagerarna var så samarbetsvilliga och inte stannade för att få med sitt kabinbagage. Oklart vad som orsakat krashen Flygledartornet ska ha gett passagerarflyget tillåtelse att landa samtidigt som kustbevakningens plan instruerades att föras till en väntplats intill landningsbanan. Utredare håller nu på att undersöka hur kustbevakningens plan hamnade på landningsbanan. Om kollisionen ska ha orsakats av en kommunikationsmiss mellan flygledartornet och ett av planen är ”svårt att spekulera i”, säger flygexperten Kazuki Sugiura till New York Times. Kustbevakningen kan eventuellt ha missförstått instruktionerna, enligt Kazuki Sugiura. Men efter händelsen är det tydligt att ”ett plan inte ska förbereda sig för att lyfta, samtidigt som ett annat håller på att landa på samma landningsbana”, säger Sonya Brown.

Summary: Japan Airlines flyg 516 kolliderade med ett kustbevakningsplan under landning på Haneda-flygplatsen i Tokyo under tisdagen, vilket resulterade i att planet började brinna. Trots detta överlevde alla 367 passagerare ombord i vad som nu kallas ”miraklet på Haneda”.

Summary: Ett antal faktorer bidrog till den framgångsrika evakueringen. Bland annat den vältränade besättningen och en erfaren pilot.

Summary: Orsaken till olyckan undersöks fortfarande, men det antyds att det kan ha varit ett kommunikationsmissförstånd mellan flygledartornet och kustbevakningsplanet.


Vil gi mødre lengre tid på føden: – Følte meg ikke klar

Nå skal kvinner kunne være lenger på barselavdelingen etter fødsel.  – Det var følelsen av å være til bry og at ingen hadde tid til å følge meg opp. Jeg fikk beskjed om at jeg maks kunne være der i 48 timer, så det falt meg ikke inn å diskutere det. Men jeg følte meg ikke klar. Cecilia Ingulstad (35) ble mor for første gang i starten av coronapandemien. Hun følte at fødselsopplevelsen bar preg av stress, bekymring og usikkerhet. Nå venter hun nummer to. Termin er i juli.  – Jeg gruer meg ikke til å føde, men jeg gruer meg til rammene rundt. Vi har valgt et annet sykehus denne gang, men det er fremdeles høytid for fødsler. Og jeg stiller meg spørsmålet: Har de plass til oss? Dette er nytt – Vi får mange tilbakemeldinger om at mødre, spesielt førstegangsfødende, føler de er for kort tid på barselavdelingen, og at folk er usikre i forhold til både amming og barnet, sier Lisa Marie Ness Klungland (Sp).  Når regjeringen legger fram den nasjonale helse- og samhandlingsplanen fredag, lover Klungland at barselomsorgen vil være høyt på agendaen. Regjeringen vil blant annet foreslå følgende tiltak:  – Å kunne henvende seg uten henvisning vil være et tilbud som er med på å sikre en mer helhetlig omsorg, sier Klungland.  I dag er gjennomsnittlig liggetid på sykehus etter fødsel 2,6 døgn. – Vil det i praksis si at man legger til rette for at kvinnen skal kunne være der lenger før hun blir skrevet ut?  – Ja, det vil være et incentiv også for barselavdelingen til at om de eller moren er litt usikker, kan de kanskje beholde henne der litt lenger.  Mangler ansatte Jordmødre har lenge ropt varsku om stort arbeidspress og skyhøyt sykefravær. – Det er klart at man trenger ikke være på sykehuset hvis man ikke må, men i tiden etter fødsel gir man viktig helsehjelp. Å komme i gang med amming ordentlig betyr jo at barnet får mat. Selv om mor og barn er frisk, har man ikke gitt all helsehjelp som trengs hvis man ikke får til ammingen.  – Dere vil at man skal kunne henvende seg til sykehuset uten henvisning. Betyr det at hvis man selv føler behov for det, skal man kunne legges inn igjen?  – Som oftest vil det være lettest å ta en telefon. Da vil det kanskje være positivt å snakke med samme jordmoren som man har knyttet et forhold til. Det kan bety at om man tenker det vil trygge situasjonen å være en eller to netter til, kan man det.  – Er det kapasitet til det på sykehusene?  – Vi har veldig mange jordmødre i Norge, men en del av dem har jo gått over til privat. Det har vært spørsmål fra jordmødrene selv også om å ha en mer helhetlig omsorg. Så vi håper jo at vi nå kan rekruttere en del jordmødre tilbake igjen.  For gravide Cecilia Ingulstad er det viktigste ved neste fødsel at det er mer ro og tid til oppfølging.  – Jeg håper at når jeg reiser hjem neste gang, så er det fordi jeg er klar og ikke har flere spørsmål – ikke fordi det er fullt, sier Ingulstad, som også er nestleder i organisasjonen Barselopprøret. Skal jobbe flere steder Helse- og omsorgssektoren skriker etter folk. Størst av alt er mangelen på sykepleiere. Tall fra SSB viste at i 2023 jobbet 17.000 utdannede sykepleiere utenfor helsetjenesten. På landsbasis mangler det rundt 13 000 personer i helsesektoren.  – Har dere noen forslag eller plan for å få tak i flere folk?  – Når helseministeren legger fram planen fredag er det et eget kapittel som går på folk. Å ha den helhetlige omsorgen der jordmødre er ansatt både i kommuner og sykehus er spesielt for føde- og barsel, svarer Klungland. – Men hvis det nå kommer tusen henvendelser fra kvinner som vil komme inn igjen på sykehuset og ha ammehjelp, krever det mer fra de som jobber på sykehuset. Hvordan løser man det?  – Vi tror jo det blir sånn at ofte vil kanskje kvinnen få hjelp i kommunen. Og kommunen har også jordmødre. Så med dette kan en kanskje bruke jordmødrene man allerede har på en klokere måte.  Klungland nevner også fagarbeiderløftet, hvor regjeringen ønsker å fordele arbeidsoppgavene bedre og kompetanseløfte blant annet barselpleiere og helsefagarbeidere.  Regjeringen vil nå legge til rette for at jordmødre skal kunne være ansatt flere steder, for eksempel på sykehus og i kommunene.  – Det er noen eksempler nord i landet hvor de har begynt med det. Vi må finne ut hvordan, men vi tror det vil skape en trygghet å ha en person som følger deg hele veien.  – Har dere noen mål eller dato for når dette skal gjelde fra?  – Når planen blir godkjent i statsråd vil de forskjellige instansene sette i gang arbeidet. Så vi håper det skal skje så raskt som mulig.

Summary: Regjeringen legger fram nasjonal helse- og samhandlingsplan fredag, med fokus på barselomsorg

Summary: Fødekvinnen kan kontakte barselavdeling første uke etter utskrivning uten henvisning

Summary: Flere tiltak: styrket flerkulturell doula, flere barnepleiere, og jordmødre ansatt i sykehus og kommune

Summary: Planen ønsker å forlenge tiden kvinner kan være på barselavdelingen og legger til rette bedre oppfølging etter fødsel


Bane Nor om togkaoset: – Sviktet ingen steder

Til tross for timevis med togstans, mener Bane Nor og Vy selv at de håndterte snøkaoset slik de skulle.  Onsdag sto togtrafikken på Østlandet bom stille i timevis.  – Det har ikke vært en veldig morsom dag, sa Jørgen Myhre som VG møtte på Oslo S.  22-åringen, som hadde ventet på toget sitt i seks timer, var blant mange frustrerte kunder som sto rådville på Østlandets togstasjoner.  Torsdag morgen slo derfor VG på tråden til de som sto ansvarlige for om du kom deg hjem i går – eller ikke?  Både Bane Nor og Vy mener nemlig de gjorde det de kunne for å sikre togtransporten onsdag. Vy: – Bane Nor må se på beredskapen VG ringer Vy for å høre om de ønsker å ta selvkritikk. Selskapet, som driver med tog- og busstransport, innrømmer at situasjonen ikke var optimal da det sto på som verst onsdag.  – Vi erkjenner at vi ikke evnet å gi informasjon som var god nok for at hver enkelt kunde kunne ta et opplyst valg, sier Vy-pressesjef Åge-Christoffer Lundeby. – Vi visste ikke når banestrekninger åpnet og når ting løste seg. Vy-pressesjefen sier de gjerne skulle levert bedre. – Men da er det noen faktorer som må spille på lag enn de gjorde i går. – Hvilke faktorer?  – Faktorene er først og fremst evnen til å holde baner og veier åpne, og så sier jeg at der vi sviktet mest i går var å kunne gi god nok info for å ta opplyste valg, sier Lundeby og fortsetter:  – Samtidig er det sånn at vi må vite hvilke valg den reisende kan velge mellom, og den listen var veldig kort i går. Togselskapet vil ikke ta ansvaret for gårsdagens problemer. – Det er veldig fort gjort at våre kunder synes det er vårt ansvar, og det skjønner vi. Men vi kan ikke ta ansvaret for ting vi ikke har mulighet til å løse opp i.  Og: Trøbbelet med banestrekninger må Bane Nor – som har ansvar for infrastrukturen på jernbanen i Norge og drifter jernbanene over hele landet – svare for, mener Vy-pressesjefen. – Bane Nor må se på hvordan beredskapen var, og så må vi se på evnen vår til å kommunisere, sier Lundeby. Selv gjorde Vy det de skulle, sier han.  – Som togselskap så har vi ansvar for to ting: Å ha tog og personell på rett sted til rett tid. Det hadde vi. Bane Nor: – Godt forberedt Så vil Bane Nor ta selvkritikk? VG ringer selskapet for å spørre. – Jeg vil jo si at vi var godt forberedt, svarer Bane Nor-pressevakt Mari Rjaanes bestemt på telefonen med VG. Onsdag jobbet selskapet på spreng for få togtransporten til å gå rundt – noe som viste seg å være utfordrende.  Snø måtte fjernes fra spor og sporveksler. Pressevakt Rjaanes ba folk om å smøre seg med tålmodighet. Når Rjaanes nå skal vurdere egen innsats, viser hun til at de hadde mannskap ute både før snøværet sto på som verst, og utover dagen.  Hun understreker at de dessuten hentet inn mannskap som i utgangspunktet ikke var på jobb denne dagen. – Men det sto jo stille i mange timer. Var det nok mannskap da?  – Det var nok folk. Men med et så kraftig snøfall må vi omdisponere maskinene våre, og flytte togene. – Så hvor sviktet det?  – Jeg tror ikke det var noe steder det sviktet. Men vi måtte prioritere litt hardt innimellom. Det var viktig for både oss og de reisende å få strekningene åpne igjen.  Men, ga Bane Nor nok informasjon til Vy underveis i kaoset? Det svarer Mari Rjaanes, pressevakt i Bane Nor, følgende på:  – Vi har hatt et godt samarbeid med Vy gjennom hele gårsdagen, også da vi begynte å planlegge for dette, sier Rjaanes. – Vi har hatt løpende møter og dialog med Vy og det skal vi fortsette å ha utover dagen i dag, for å oppdatere hverandre på hvor det er utfordringer.  Rjaanes mener det er for tidlig å trekke konklusjoner om hva de kan gjøre annerledes neste gang det blir lignende tilstander. – Vi lærte i hvert fall at når været først setter inn som det gjorde i går, så er det bare å brette oppe ermene. Og det gjorde vi i går, sier hun.

Summary: Onsdag ble Østlandet rammet av hardt snøvær.

Summary: Bane NOR mener de var godt nok rustet, og mener at det ikke var noe svikt i systemet.

Summary: Likevel sier selskapet at omdisponering av maskiner var krevende.

Summary: Togselskapet Vy innrømmer derimot at det var utfordrende å gi god informasjon til kundene.

Summary: Vy mener at det er Bane NOR som må vurdere beredskapen.


Brystkreftmedisin under lupen: – Ser ut til å ha dårligere overlevelse

Likevel skal norske kvinner fortsette å bruke medisinen. – Medisinen som per nå er førstevalg av de tre ser ut til å ha dårligere overlevelse enn de to andre.  Det sier Cassia Trewin-Nybråten, som jobber i Kreftregisteret og står bak en ny rapport om overlevelse av tre brystkreftmedisiner som brukes i Norge i dag.  – Det er ikke statistisk signifikant, men nesten – og med mer oppfølging av flere pasienter vil det trolig bli signifikant, forklarer hun. I dag brukes tre likeverdige medikamenter som i behandlingen av pasienter med metastatisk brystkreft: ribociclib, palbociklib og abemaciklib. De har tidligere blitt testet ut i store, randomiserte studier. Ingen av medisinene kurerer kreften, men kan gi lengre sykdomskontroll og levetid. Bestilte rapport Fra oktober 2023 har palbociklib vært førstevalget. Men så begynte nye data fra utenlandske studier å dukke opp. Resultatene kunne tyde på at palbociklib ikke ga like lang overlevelse som de to andre medisinene.  Derfor bestilte Sykehusinnkjøp rapporten fra Kreftregisteret. Rapporten er er ikke fagfellevurdert forskning, men en analyse de har utarbeidet, presiserer Kreftregisteret.  – Vi ville få mer informasjon om norske brystkreftpasienter og medisinene de bruker, sier Nicolai Maric Bjørnæs i Sykehusinnkjøp. Forsker Trewin-Nybråten er klar i sin konklusjon:  – Funnene er i tråd med de internasjonale kliniske studiene. De viser at medisinen som er førstevalget ikke lenger er bedre enn placebo etter tre–fire års oppfølging, mens de andre to fortsatt er det.  Hun understreker at når det gjelder sammenligningen med placebo, gjelder dette kun levetid, og ikke tid uten progresjon av sykdommen.  Trewin-Nybråten er tydelig på at hun ikke kan konkludere helt sikkert i denne analysen, fordi den ikke er randomisert. Likevel:  – Resultatene tyder på at medisinen er dårligere enn de to andre. Det er et ganske tydelig mønster, som er det samme som man ser i randomiserte internasjonale studier. Det er Pfizer som produserer palbociklib. Medisinsk direktør for Pfizer Norge, Erik Hjelvin, sier til VG at han ønsker diskusjon om deres legemidler velkommen.  – Vi har lest rapporten fra Kreftregisteret med stor interesse, men har en rekke spørsmål om gjennomføringen, og mener at rapporten er ufullstendig. Hjelvin sier at onkologer verden over har lang og solid erfaring med bruken av palbociklib. – Flere enn 650.000 pasienter i mer enn 100 land har blitt behandlet med legemiddelet og hatt god effekt av behandlingen. European Medical Society for Medical Oncology (ESMO) har nylig oppdatert sine retningslinjer, hvor de bekrefter at palbociklib er en like god behandling som de andre kreftlegemidlene i det norske anbudet. Han viser til at godkjenningen av nye legemidler bygger på store studier. – I tillegg til disse innledende studiene, fortsetter vi også med nye studier som undersøker videre hvordan det faktisk går med pasientene i klinisk praksis. Disse såkalt «real world evidence»-studiene inkluderer et stort antall pasienter og bekrefter nettopp at palbociklib har god effekt og en trygg bivirkningsprofil.  Hjelvin sier at medisinen er ansett for å være trygg verden over og «stiller seg undrende til» hvorfor det skulle se annerledes ut for norske pasienter. Og legger til:  – Vi vet at norske kreftleger er veldig dyktige, både faglig og vitenskapelig, og vi har full tiltro til at de rådgir sine pasienter på best mulig måte.  – Ikke nok bevis Medicinrådet i Danmark har tatt ut palbociklib som likestilt legemiddel fra sine nye anbefalinger, som starter i april 2024.  I Norge er ikke neste anbudsrunde for denne typen brystkreftmedisin før i oktober 2024, om ni måneder.  Oddbjørn Straume er direktør for Kreftavdelingen på Haukeland, og sitter i Sykehusinnkjøp sin spesialistgruppe. Det er spesialistgruppen sammen med Sykehusinnkjøp som bestemmer hvilke medisiner som kjøpes inn.  Straume mener dataene Kreftregisteret har lagt fram ikke alene er tydelige nok til å umiddelbart endre den pågående anbefalingen. – Men, det har kommet data som tyder på at det ene medikamentet kanskje er noe svakere enn de to andre, selv om det ikke er høyeste grad av evidens på de dataene. Han legger til:  – Vi har nå samlet data fra flere steder for å ha et godt nok grunnlag for å ta en såpass viktig avgjørelse som å for eksempel endre på anbudet. Fra og med 1. oktober 2024 har Sykehusinnkjøp bestemt at palbociklib ikke vil være førstevalget for behandling, og sidestilles ikke lenger med de to andre medisinene.  Palbociklib vil ifølge Sykehusinnkjøp likevel, for enkelte pasienter, være den beste behandlingen. Dette kan for eksempel gjelde pasienter som allerede bruker medisinen og har god effekt av den. – Er rapporten grunnen til at den ble tatt ut av anbud? – Ja, rapporten bidrar med data som til sammen danner grunnlag for dette.  – Uholdbart Generalsekretær Ingrid Ross i Kreftforeningen sier at de ikke har visst om dette, og visste heller ikke at forskningen var i gang. Etter at VG tok kontakt har hun satt seg inn i resultatene fra rapporten.   – Dette bør det være større åpenhet om, så man kan ta faglige drøftinger i et åpent rom. Hun understreker at det ikke er farlig å ta medisinen. Men:  – Det er uholdbart å fortsette å anbefale denne medisinen som førstevalg. Vi har en sterk forventning om at de endrer anbefalingen. Vi har også en sterk forventning om at kreftleger og onkologer gjør selvstendige vurderinger i lys av denne forskningen – og vil også oppfordre kvinner til å ta en prat med onkologen sin. Kvinner kan selv be om å få bytte medisin. Vurderer å trekke medisin Akkurat nå er det en diskusjon i spesialistgruppen om hvorvidt de pågående anbefalingene også skal endres – altså om det ikke skal anbefales å starte på medisinen for nye pasienter.  – For pasienter som allerede behandles med palbociklib vil det kunne gjøres en individuell vurdering av om pasienten bør og kan bytte behandling, eller om det er best å fortsette på palbociklib, utdyper Bjørnæs i Sykehusinnkjøp.  Direktør Straume sier dette er en stor og viktig avgjørelse å ta.  – Så det skal gjøres ordentlig og grundig. Det er penger inne i bildet også for leverandører og kjøpere, og jurister må se gjennom dette. Hadde det vært store forskjeller hadde man gjort det med en gang. Men her er det en samling med indisier.  Straume vil ikke si noe konkret om når Spesialistgruppen kommer til en konklusjon om hvorvidt man skal slutte å anbefale medisinen som førstevalg før oktober – men sier han «tror det kan skje raskt».  Han påpeker at det er en stor beslutning å anbefale at denne medisinen ikke lenger skal være førstevalget for pasienter med den aktuelle krefttypen. – Man må ha gode nok bevis. Dette ble også diskutert i brystkreftgruppen, som skriver handlingsprogrammene, i november. Disse tallene er kjent i fagmiljøet. Det er viktig at våre anbefalinger er i tråd med handlingsprogrammene. Ifølge Kreftforeningen kan det være opptil 300 norske kvinner som går på medisinen palbociklib i dag. Bjørnæs i Sykehusinnkjøp sier på generelt grunnlag at pasienter som er aktuelle for å bytte pågående behandling, blir informert og får forklart grunnen til dette.  – De kan også velge å beholde behandlingen. Samvalg er viktig for oss, sier han. – Kvinnene som leser denne saken og går på medisinen lurer nok på om legen og sykehuset som behandler dem har denne nye informasjonen. Har de det? – Dette blir kommunisert ut til helseforetakene på vanlig måte fra oss, og så er det opp til helseforetakene å informere videre.

Summary: En norsk analyse tyder på at førstevalget for brystkreftmedisin, palbociklib, kan ha dårligere effekt og kortere langtidsoverlevelse enn de to andre alternativene.

Summary: Cassia Trewin-Nybråten fra Kreftregisteret sier medisinen som er førstevalg ser ut til å ha dårligere overlevelse enn de to andre.

Summary: I Danmark er palbociklib allerede tatt ut som likestilt legemiddel i nye anbefalinger fra april 2024.

Summary: Norge vil ikke endre pågående anbefalinger før oktober 2024 på grunn av manglende beviser.


Politiet bekrefter siktelse mot Gjert Ingebrigtsen

Politiet bekrefter i en pressemelding at det er tatt ut siktelse mot Gjert Ingebrigtsen. Politiet publiserte mandag kveld en pressemelding om Gjert Ingebrigtsen-saken. Som politiet tidligere har orientert om ble det opprettet en undersøkelsessak etter kronikken som ble publisert av VG. Det var da naturlig for politiet å undersøke om det var rimelig grunn til å starte etterforskning, heter det i pressemeldingen. – Det er tatt ut siktelse for kroppskrenkelse i saken vi etterforsker mot Gjert Ingebrigtsen. Jeg ønsker ikke å gå inn på hvorfor vi har tatt ut siktelse mot ham. Dette er en del av etterforskningen, og vi ønsker ikke å kommentere dette på nåværende tidspunkt, sier politiinspektør Terese Braut Våge. Siktelsen ble tatt ut 21. desember 2023. – Vi har ikke gått ut med denne informasjonen av hensyn til etterforskningen, sier Braut Våge. Til Aftenbladet sier Braut Våge at siktelsen om kroppskrenkelse gjelder for en person. – Det er en fornærmet i den saken, sier politiinspektør Braut Våge. Ingebrigtsen har fremdeles status som mistenkt i sak som gjelder mishandling i nære relasjoner. Til Aftenbladet sier Braut Våge at mistanken om mishandling i nære relasjoner gjelder for totalt sju fornærmede.  Vitneavhør – Politiet har foretatt flere vitneavhør i saken. Hvilke vitner som er avhørt, og hva de har forklart, ønsker jeg ikke å gå inn på, sier Braut Våge i pressemeldingen. I en etterforskning vil politiet alltid vurdere status for den enkelte etter hvert som etterforskningen skrider frem. – Omstendigheter i denne saken, herunder at barna er født over en svært lang tidsperiode, gjør at det også er naturlig for politiet å vurdere eventuell foreldelse opp mot enkelte av de fornærmede, legger politiinspektøren til. I en etterforskningsfase – Politiet er fortsatt i en etterforskningsfase, og vi søker å kartlegge både det som taler mot siktede og det som taler til fordel for ham. Etterforskingen går nå inn i en avsluttende fase, det gjenstår i utgangspunktet få etterforskningsskritt før saken skal være ferdig etterforsket, sier Braut Våge. Til Aftenbladet sier Braut Våge at de håper på å være ferdig med etterforskningen ved påsketider.  – Det er få etterforskningsskritt som gjenstår, men vi kan aldri si sikkert. Etterforskningen som gjenstår kan åpne for nye spor som igjen kan føre til at vi må gjøre ytterligere undersøkelser, sier hun. I e-posten fra politiet opplyses det at de i utgangspunktet ikke hadde tenkt å sende ut denne pressemeldingen på nåværende tidspunkt av hensyn til etterforskningen som fremdeles pågår i saken. Men på grunn av informasjon som kom ut i pressen, så de seg nødt til å gjøre det. Klausulerte dokumenter Store deler av saken har vært klausulert både for siktede og for alle de fornærmede i saken. Fredag 16. februar ble klausuleringen av dokumentene opphevet, slik at alle partene i saken fikk innsyn i samtlige saksdokumenter. – Det er ikke unaturlig at dokumentene er klausulerte i en slik type sak. At vi klausulerer dokumenter beror på vurderinger en må gjøre i en etterforskning for å få en best mulig etterforskning, forklarer Braut Våge. Politiet understreker at etterforskning av saker som gjelder mistanke om mishandling i nære relasjoner er saker som krever grundig etterforsking og som erfaringsmessig tar tid å etterforske.  Avhør  En sentral del av etterforskningen er avhør. Av hensyn til etterforskningen og
taushetsplikten vil politiet ikke komme med ytterligere opplysninger om innholdet i forklaringene.  Braut Våge vil heller ikke kommentere om etterforskningen dreier seg om undersøkelser av bilder eller videomateriale.  Politiet har på nåværende tidspunkt ikke ytterligere opplysninger i saken. Elden: – Vil falle bort John Christian Elden bekrefter at det før nyttår ble tatt ut siktelse for en hendelse mot én fornærmet. Dette skal Ingebrigtsen ha fått forklart seg om. – Vi antar som tidligere sagt at dette vil falle bort når endelig avgjørelse foreligger. Ut over det avstår vi fra kommentarer mens saken etterforskes, skriver Elden i en SMS til Dagbladet. Ifølge Elden risikerer Ingebrigtsen en bot for hendelsen. Også bistandsadvokaten til fire av Ingebrigtsen-barna, Mette Yvonne Larsen, bekrefter at foreligger en siktelse. Hun skriver videre til VG at saken etterforskes fullt ut. – Etter min oppfatning er ikke dette noe som vil falle bort, heller tvert imot, sier Larsen til NRK. Politiet satte i fjor høst i gang etterforskning av den kjente friidrettstreneren etter at løpersønnene Henrik, Filip og Jakob i VG fortalte om sine opplevelser med frykt, ubehag og vold i oppveksten. Gjert Ingebrigtsen har hele veien benektet anklagene. Det ble opprettet sak på paragraf 282 i straffeloven  som handler om mishandling i nære relasjoner, og dekker blant annet vold og andre krenkelser. I slutten av november hadde alle barna status som fornærmede.

Summary: Politiet har tatt ut siktelse mot friidrettstrener Gjert Ingebrigtsen for kroppskrenkelse. Siktelsen ble utstedt 21. desember 2023.

Summary: Ingebrigtsen har fortsatt status som mistenkt i en mishandlingssak i nære relasjoner. Det er fortsatt flere vitneavhør som skal gjennomføres.

Summary: John Christian Elden, advokaten til Gjert Ingebrigtsen, antar at saken vil falle bort.

Summary: Politiet startet etterforskningen etter at sønnene hans offentlig delte opplevelser av frykt, ubehag og vold fra oppveksten. Ingebrigtsen har benektet anklagene.


Slut på populära barnmedicinen –  tvingas ”langa” i facebookgrupp

Under flera månader har det varit brist på Alvedon för barn – och problemet väntas fortsätta året ut.  Amanda, 23, tvingades köpa febernedsättande på andrahandsmarknaden när hennes 1,5 årige son Isaiah plötsligt blev sjuk. – Det är helt sjukt att det ska vara så här, säger Amanda till Aftonbladet. I lördags, vid 22-tiden på kvällen, fick Amanda Emmoths lille son Isaiah plötsligt mycket hög feber.  Samma dag hade Amanda försökt få tag på Alvedon i supp eller flytande form i trakterna kring Jönköping där hon och familjen bor men utan att lyckas.  – Det var slut överallt, både i affärerna och på nätet, säger hon och konstaterar att situationen varit likadan sedan början av året.  – Jag var och letade efter Alvedon innan sommaren och då var det samma sak. Jag handlade på mig när jag hittade men sedan tog det slut igen.  När sonens temperatur under lördagskvällen visade 41 graders feber såg Amanda ingen annan utväg än att skriva ett inlägg i en facebookgrupp där hon efterlyste febernedsättande. Responsen var snabb och flera personer erbjöd Amanda att komma och hämta läkemedlen hemma hos dem. – Min man fick åka till en jättegullig tjej i Huskvarna och hämta. ”Helt sjukt” Att Amanda tvingades använda sig av andrahandsmarknaden för att få tag på febernedsättande till sonen tycker hon är ”helt sjukt”.  – Små barn kan få feber på en sekund när de är sjuka och att då inte kunna få tag på medicin, det är jobbigt att inte kunna hjälpa sitt barn när de behöver. Amanda menar att det är fler än hon som upplever att det varit brist länge. – Jag är med i en mammagrupp och det var ett tag när ingen av oss fick tag på Alvedon till våra barn. Jag tycker det är helt galet. Det ska gå att få tag på, det är ingen receptbelagd medicin utan man tar för givet ska finnas på apoteken.  Att situationen varit densamma de senaste månaderna oroar henne. – Som det är just nu så känns det som att man måste köpa upp ett helt lager när man väl hittar något. Om inte annat för att kunna hjälpa någon annan om de hamnar i samma situation som vi, säger hon. Läkemedelsverket beklagar situtationen och säger att läkemedelsbolagen börjar komma ikapp med leveranserna, men rekommenderar inte att köpa från andra privatpersoner.

Summary: Amanda, en 23-årig mamma, tvingades köpa febernedsättande på andrahandsmarknaden när hennes son blev sjuk då det råder brist på Alvedon för barn.

Summary: Situationen har varit densamma sedan början av året och väntas fortsätta så året ut.

Summary: Läkemedelsverket beklagar situationen men rekommenderar inte inköp från privatpersoner.


Dansk skip utsatt angrep i Rødehavet – ti houthi-opprørere drept

Det danske containerskipet Mærsk Hangzhou har blitt angrepet av houthi-opprørere to ganger de siste 24 timene. Nå stanser rederiet alle seilas der i 48 timer. Opprørerne prøvde tidlig søndag morgen å ta seg om bord på skipet, som senest lørdag ble utsatt for et missilangrep, opplyser den amerikanske sentralkommandoen (Centcom). Mærsk bekrefter dette overfor VG via kommunikasjonsdirektør Mikkel Linnet. De små båtene var kun 20 meter unna handelsskipet da de prøvde å ta seg om bord. Det skal også ha blitt skutt mot skipet, ifølge Centcom. Amerikanske marinehelikopter rykket ut etter nødanrop fra skipets besetning. Houthiene skjøt mot helikoptrene da de ankom stedet, og det ble en skuddveksling mellom dem og amerikansk militærpersonell.  Det endte med at tre av de fire houthi-båtene sank. Ifølge Centcom ble houthi-opprørerne om bord på de tre båtene drept, mens de som var om bord den fjerde båten rømte fra stedet. Til sammen skal ti houthi-opprørere være drept, skriver nyhetsbyrået AFP. «Totalt uakseptabelt» Søndagens hendelse skjer kun noen timer etter at containerskipet ble truffet av en rakett i den sørlige delen av Rødehavet. Maersk Hangzhou seiler under Singapore-flagg og er eid og drevet av det danske rederiet Mærsk. Danmarks utenriksminister Lars Løkke Rasmussen sa søndag morgen at angrepet mot Mærsk-skipet lørdag var «totalt uakseptabelt» og tok til orde for flere tiltak. – Angrepet understreker dessverre hvor alvorlig situasjonen i Rødehavet er, sa han og fortsatte: – Så raskt som mulig over nyttår vil vi legge fram et forslag i Folketinget om å sende en dansk fregatt til Rødehavet for å bidra til å avverge lignende angrep. Over 20 land, inkludert Norge og Danmark, deltar i et militært initiativ for å øke sikkerheten rundt skip i Rødehavet. Storbritannias utenriksminister David Cameron har i en telefonsamtale med Irans utenriksminister Hossein Amir-Abdollahian bedt landet om å komme på banen å gjøre mer for å stanse angrepene mot skip i Rødehavet. – Jeg gjorde det klart at Iran deler ansvaret for å hindre disse angrepene gitt deres langvarige støtte til houthiene, skriver Cameron på X. Stans i 48 timer Ingen om bord i Mærsk-skipet ble skadd i angrepene hverken lørdag eller søndag. Mærsk har imidlertid besluttet å stanse alle sine seilas i Rødehavet de neste 48 timene for å vurdere sikkerhetssituasjonen og undersøke hendelsen nærmere, opplyser rederiet til VG. Siden 19. november har den Iran-støttede Houthi-bevegelsen angrepet 24 sivile skip i Rødehavet.  To norske skip er blant fartøyene som har blitt angrepet. Houthiene har sagt at de angriper skip i Rødehavet for å markere motstand mot Israels krigføring på Gazastripen.

Summary: Det danske handelsskipet Mærsk Hangzhou ble angrepet to ganger av Houthi-opprørere i løpet av 24 timer.

Summary: Angrepene skjedde i den sørlige delen av Rødehavet og inkluderte et missilangrep.

Summary: Ingen personer om bord ble skadd, men rederiet Mærsk har stoppet seilaser i Rødehavet i 48 timer for å evaluere sikkerhetssituasjonen.