Journalister i Gaza drepes: – Vi lar oss ikke stoppe

Fotojournalist Ashraf Amra har sett hvordan stadig flere av hans kollegaer drepes i Gaza. Krigen er blitt den dødeligste for journalister på over 30 år.  – Den israelske okkupasjonshæren går målrettet etter palestinske journalister for å hindre dem i å jobbe. Og det hindrer andre journalister i å oppdage de kriminelle handlingene de utfører. Det hevder den palestinske fotojournalisten Ashraf Amra på et taleopptak til VG. Han er en av de gjenlevende journalistene inne i Gaza som nå dekker konsekvensene av Israels bakkeinvasjon. 9770 palestinere, hvordan 4008 er barn, er drept som følge av Israels angrep i Gaza den siste måneden, ifølge palestinske helsemyndigheter. På israelsk side har 1400 blitt drept, som følge av Hamas-angrepet 7. oktober.  Til VG skriver det israelske militæret (IDF) at de ikke målrettet angriper journalister, og hevder at de har iverksatt tiltak for å unngå å skade journalister og sivile.  – Israel er i krig med Hamas, og IDF angriper all Hamas’ militære aktivitet i Gaza. Hamas pleier også å bevisst gjennomføre militære operasjoner i nærheten av journalister og sivile, skriver de videre.  – De går etter alt Fotojournalisten Ashraf Amra jobber blant annet for de anerkjente nyhetsbyråene Reuters og Associated Press (AP). – Situasjonen er ulik fra alle andre kriger jeg har dekket, sier han til VG.  Og fortsetter:  – Den israelske hæren skiller ikke på sykehus, moskeer, gater eller skoler. De går etter alt, selv journalister. Det er urovekkende og det skremmer oss. Han forteller om kollegaer og venner av ham som er blitt drept. Journalistmiljøet inne i Gaza er lite, og mange kjenner hverandre. – Vi bruker vester som er tydelig merket med «PRESS». Men vi blir fremdeles angrepet. Men vi lar oss ikke stoppe, vi vil fortsette å rapportere.  Ifølge Committee to Protect Journalists (CPJ) har minst 37 journalister og mediearbeidere blitt drept siden krigen startet 7. oktober. I tillegg er det rapportert om flere skadde, savnede og arresterte journalister. Dette er de drepte:  Samlet sett betyr det at det er den dødeligste perioden for journalister i konflikt siden journalistorganisasjonen CPJ begynte å overvåke dødsfallene i 1992. Organisasjonen har nå anklaget Israel og Hamas for krigsforbrytelser, og krever at den internasjonale straffedomstolen i Haag skal etterforske drapene.  «Mange journalister betaler med livet sitt for å bringe sannheten til oss alle,» har FNs generalsekretær António Guterres uttalt. Kan ikke garantere for sikkerheten I et brev adressert til Reuters har det israelske militæret (IDF) uttalt at de ikke kan garantere for sikkerheten til journalister inne i Gaza. De sier at Hamas har sin militære infrastruktur i nærheten av sivile, og at når de går etter disse vil andre kunne bli rammet. «Under disse omstendighetene kan vi ikke garantere dine ansattes sikkerhet, og oppfordrer deg sterkt til å ta alle nødvendige tiltak for deres sikkerhet,» konkluderte IDF-brevet. Men ingen slipper nå hverken inn eller ut fra Gaza, på grunn av den israelske og egyptiske blokaden. – Situasjonen på bakken er alvorlig, og IDFs manglende vilje til å gi forsikringer om sikkerheten til våre ansatte svekker deres mulighet til å levere nyheter uten frykt for bli skadd eller drept», har Reuters uttalt. Samtidig fortsetter bombingen i Gaza, som i denne videoen fra forrige uke.  Et opprop fra flere norske presseorganisasjoner, blant dem Norsk Journalistlag (NJ) kaller angrep på journalister for forkastelige.  «Journalister utfører svært viktig arbeid i kriger og kriser, og angrep på journalister er forkastelige angrep på ytringsfrihet og demokrati. Journalistene og mediene i området må få mulighet til å rapportere fritt, i tråd med Genève-konvensjonen som stiller klare krav til at journalister som dekker væpnet konflikt må behandles og beskyttes som sivile.» Journalistene inne i Gaza møter de samme utfordringene som resten av befolkningen, med en kritisk humanitær situasjon.  Det er minimal tilgang på vann, mat, strøm og drivstoff, på grunn av blokaden. Heller ikke internasjonale journalister slipper inn i Gaza for å dekke israels bakkeinvasjon.  En av korrespondentene i Al Jazeera, Wael Al-Dahdouh, var selv på direkten da han fikk høre at fire av hans familiemedlemmer var blitt drept. Et døgn senere var han tilbake på jobb for å rapportere videre.  Drap på journalister er ikke noe nytt i denne konflikten.  I mai 2022 ble den anerkjente palestinske journalisten Shireen Abu Akleh drept mens hun var på jobb på Vestbredden for Al Jazeera. Israel benektet da at de sto bak.  VG var der i dagene som fulgte, og snakket med vitner som var sikre på at det var det var israelske sikkerhetsstyrker som hadde drept henne. Etter at flere etterforskninger fra medieorganisasjoner konkluderte med at Israel hadde drept henne, endret Israel forklaring.  Nå sier de at de ved et uhell drepte journalisten. Men fremdeles er ingen stilt til ansvar.

Summary: Ifølge Committee to Protect Journalists (CPJ) har minst 37 journalister og mediearbeidere blitt drept siden krigen startet 7. oktober, noe som gjør denne perioden til den dødeligste for journalister i konflikt siden CPJ begynte å overvåke i 1992.

Summary: Til VG nekter IDF for at de målrettet angriper journalister.

Summary: Organisasjonen har anklaget Israel og Hamas for krigsforbrytelser og krever at den internasjonale straffedomstolen i Haag etterforsker drapene.

Summary: Israelske militæret (IDF) uttalt at de ikke kan garantere for sikkerheten til journalister inne i Gaza.


Gunn-Helen Øye var alkoholiker: Gjemte vinflasker i skogen

Hun var den vellykkede forretningskvinnen som feiret suksesser i champagne. Hjemme var Gunn-Helen Øye den slitne småbarnsmammaen som gjemte vinflaskene i skogen og drakk Martini skjult i kaffekrus. – Når du har fått en alkoholavhengighet, er julen en veldig fin unnskyldning for fri flyt. Det er slik det skal være, du får ikke stygge blikk for å drikke. Noen starter julefrokoster med alkohol, så fortsetter det utover. Vi aksepterer at det drikkes mye og mange dager på rad. Jeg tenker det bør være mer refleksjon rundt det. Gunn-Helen Øye liker ikke å moralisere. Sosialantropologen har i 30 år valgt seg vann til julemiddagen og aldri ønsket seg noe annet. I like mange år har hun stilt opp på treff hos Anonyme Alkoholikere (AA) og sagt høyt til seg selv og andre: «Jeg er en alkoholiker.» Som tørrlagt alkoholiker har hun hjulpet og motivert mange som sliter med lav selvfølelse og skam fordi mye av livet forsvant i en tåkete alkoholrus. Selv var hun nedkjørt og ulykkelig da hun som 35-åring ringte behandlingsinstitusjonen Vangseter. Sønnen var fire år og i barnehagen, mannen på jobb. «Har dere plass? Kan dere legge meg inn». – Kvinner kommer for sent inn til behandling. Det er så skambelagt å være mor med alkoholproblemer, og mange er redd de mister omsorgen for barna dersom de forteller om problemene sine. Vi møtes noen dager før den store familiehøytiden: Julen. I de «verste årene» drakk Gunn Helen hver eneste dag, fra tidlig lunsj og utover. Julehøytiden var en periode det ikke var nødvendig å kamuflere misbruket. Det var naturlig å drikke hver dag. – Jeg var ikke sånn som lagde drama på julaften, spydde over ribben og sånne ting. Men det var alltid noen glass vin mens jeg lagde middagen, alltid noen slanter jeg kunne drikke opp neste morgen når det skulle ryddes etter juleselskapet, alltid en god anledning til å ta seg flere glass vin etter at vi hadde kommet hjem fra juleselskap. Vi hadde fri og julen var kosehøytid. For meg betydde det å legge meg på stigende rus. Neste dag kunne jeg ta et glass til en god julefrokost, uten at noen reagerte. I julen var det akseptert med mye alkohol. – Hva var resultatet? – Jeg drakk så mye gjennom julen at jeg var dørgende sliten da jeg kom til andre januar. Mens høytiden skal være dager du skal samle overskudd, opplevde jeg å komme på jobb helt utslitt. Gunn-Helen var ikke jenta som begynte å drikke i svært ung alder. Smaken av alkohol tiltalte henne ikke og i russetiden ønsket hun å være hundre prosent til stede i det som skulle bli en feiring for livet. Først under studiene på BI begynte det å ta av. Hun husker en gave, en magnumflaske med konjakk. Hver kveld tok hun et glass for å sovne. Etter studiene fikk hun jobb som rådgiver i et stort IT-firma. Det var jobbreiser, representasjon, arrangementer og gode tider. Alkoholen fløt. Gunn-Helen var ung og kom seg opp om morgenen selv om kveldene kunne være svært fuktige. – Jeg ble aldri så full at jeg kastet opp, eller ikke husket noe. Men behovet for å drikke ved mange anledninger var der, og avhengigheten begynte å sette seg. Sosialantropologen, som nå jobber som skribent, kommer med bok om alkoholisme og egne erfaringer i januar. Hun vender stadig tilbake til det faktum at kvinner tåler mindre alkohol enn menn, at fokuset rundt kos har økt alkoholbruket i samfunnet og at det slettes ikke er sånn at alle alkoholikere får «tenning» ved første drink. Hun selv er en av de som sakte, men sikkert drakk seg til å bli det hun kaller en dranker. – Jeg drakk i femten år. Fra jeg var 20 til 35. De siste fem årene festet grepet seg. Det var da det gikk nedoverbakke. Gunn-Helen ble mor som 30-åring. Hun og samboeren hadde lenge ønsket seg barn og paret fikk hjelp med IVF-behandling for å bli gravide. Gleden var ubeskrivelig. Hun var så stolt og glad, over magen, over graviditeten, over å endelig bli mamma. Under svangerskapet rørte hun ikke alkohol. Heller ikke de første månedene etter at sønnen ble født. Et halvt års tid etter fødselen, var hun ute i jobb igjen. Fremdeles ammet hun, men med dagmamma og ammefri begynte livet å rokke seg opp på skinner igjen. Hun var klar for å gjenoppta sin gamle livsstil. Det var tidlig høst, og det var på fest med god mat og drikke. Hjemme hadde sønnen det trygt og godt hos barnevakten. Hun skulle ikke amme før hun kom hjem i kveld. Da glasset med hvitvin ble tilbudt, takket hun ja. – Det var sånn. Gunn-Helen Øye knipser med fingrene. Tenning, den intense lysten og behovet for alkohol som overskygget alt. Dette er verdens beste ting. Dette ene glasset. Hun knipser igjen. – Jeg var tilbake. Den natten kastet sønnen opp morsmelken han fikk. Gunn Helen var klar over at ikke mye av mors promille overføres til morsmelken, men i dag ser hun på det som et tegn. Han ville ikke at hun skulle drikke mer. – Men vi alkoholikere, vi stopper ikke ved det første glasset. Det ble ikke «grøftefylla». Ansvaret for sønnen var for stort. Men grensen for å holde seg helt unna var brutt, og i løpet av hans første leveår var hun i gang igjen. – Jeg husker en kveld jeg satt full på kjøkkengulvet, og han kom stavrende inn på kjøkkenet for å få litt kos. Istedenfor å ta imot klemmene, bar jeg ham tilbake til sengen. Det er sårt å tenke på hvor selvopptatt en kan bli når alkoholen får ta styringen. – Har du snakket med ham om det? – Ja, og han husker heldigvis ikke noe av det. Han var ikke mer enn drøye året. Likevel, det er fryktelig sårt å tenke på. Det er fremdeles verre å være kvinne med alkoholproblemer, enn mann med samme avhengighet, mener Øye. En kvinne skal ikke drikke og miste kontrollen, i hvert fall ikke en mor. Dette vet de fleste kvinner, mener hun. Derfor skammer de seg så fælt og derfor tar det så lang tid før de søker hjelp. – Jeg fortsatte fasadelivet med karriere og sosiale happeninger. Fra å ta noen glass vin etter jobb på en mandag, begynte hun å gå hjem i lunsjen for å drikke. I skogen hadde hun et lite depot der hun kunne få påfyll uten at noen visste om det. Hun holdt på livsstilen med å drikke i pene glass, bruke tid og penger på vakre klær og ikke fortelle noen om blackout og fyllesyke som ble holdt i sjakk med nytt påfyll. I et stadig skrantende samboerforhold ble det heller ikke stilt noen spørsmål. I ettertid er beskjeden til pårørende og venner av personer med alkoholproblemer: «Bry dere, si ifra, spør». – Å komme ut av alkoholisme på egen hånd, er vanskelig. Det hjelper ikke å tømme ut flaskene, eller love seg selv å ikke drikke i ukedagene. Gang på gang opplevde jeg å ikke klare å holde løftene om et edru liv. Hver gang økte selvforakten. Skal du mestre å leve rusfritt, må det en stor livsendring til. Hun har spurt seg selv: Hvorfor meg? Hvorfor skulle Gunn-Helen få problemer med alkohol, mens mange andre rundt henne ikke fikk det? – Jeg er en følsom person, og hadde en livssmerte å døyve. Med alkoholen kunne jeg drømme meg bort, rømme bort fra det vanskelige, resonnerer hun. Hun tror ikke på genetisk disposisjon, men på det fysiologisk. Det faktum at hun som en slank kvinne på 165 cm tåler mindre alkohol enn en mann. Den sosiale faktoren spiller også en rolle. Å vanke i et miljø der det er normalt å ta seg noen glass vin etter jobben hver dag, legger til rette for et misbruk. Vendepunktet kom da kroppen ikke orket mer. Året før hadde hun og mannen flyttet fra hverandre. Omsorgen for sønnen var delt, og ukene hun hadde barnefri var det ingen grunn til å skjerpe seg. Hun drakk kontinuerlig. Sommeren var fylt med skam og ensomhet. Skammen over å ikke mestre, skammen over å lyve, skammen over å ikke klare å slutte. Matlysten forsvant, diareen var konstant og det var som kroppen ikke hang sammen. Det gikk ikke lenger å døyve livet med alkohol. – Jeg ringte Vangseter behandlingsinstitusjon og ba om innleggelse. Det var 4. september for 30 år siden. Siden har jeg ikke drukket en dråpe. – Var det vanskelig? – Det må en livsendring til. Ikke bare et ønske om å slutte drikke, men også en omlegging av livet der sammenkomstene med alkohol ikke får spille hovedrollen lenger. Gunn-Helen gikk inn i Anonyme Alkoholikere. Hun forteller om et fellesskap der det er godt å høre historier som ligner på dine egne, fint å kunne dele erfaringer om alt fra følelser til episoder å le av. – Det er deilig å kunne si at jeg synes det er sånn passe gøy å kjøre fulle folk hjem fra fest, uten å bli oppfattet som sær. For hun har voktet seg for å virke fordømmende. Selv om hun selv har valgt å holde seg unna alkohol, gjaldt ikke det alle rundt henne. Da hun ble totalavholds fylte sønnen fire år. Siden fikk hun nok en sønn og to bonusbarn. Familien visste hvorfor Gunn-Helen alltid var den som kjørte til selskap, men det var en offentlig hemmelighet. – Folkesnakket, samtalene om barnemoren som var en tørrlagt alkoholiker. Den ville jeg spare barna for. Derfor tok det tyve år før jeg fortalte offentligheten om den siden av livet mitt. – Har du alkohol i huset? – Aldri. – Tenker du at du går glipp av noe ved aldri å drikke? – Nedsiden er å ikke tilhøre det store fellesskapet. Mye samvær er forbundet med alkohol. Det positive er bedre helse og tilstedeværelse i eget liv. Når andre foreslår en drink i baren etter middagen forlater Gunn-Helen selskapet. Hun synes det blir kjedelig og fyller heller tiden med aktiviteter. – Vi som ikke drikker, gjør heller mer aktive ting sammen, forklarer hun. I julen skal hun til eldstesønnen. Som vegetarianer lar hun både kjøttet og vinflaskene passere. Hun savner ingen av delene og har ikke problemer med å kose seg med julens rosenkål og julebrus. – Men jeg blir nok en av de som går først hjem. Jeg har fått den rollen. Men så er jeg også den som står først opp.  Kilder: Gunn-Helen Øye og alkovettorganisasjonen Av-og-til.

Summary: Gunn-Helen Øye, tidligere alkoholavhengig forretningskvinne, deler sin historie om alkoholmisbruk, spesielt under julehøytidene.

Summary: Øye understreker skammen og den sent søkte hjelpen kvinner opplever i forbindelse med alkoholavhengighet.

Summary: Øye deler råd om å tenke på barna og være bevisst alkoholmengde og drikkemønstre under julehøytiden.


Far, mor, storebror og nabo er tiltalt for grove overgrep. Nå får barnevernet knusende kritikk av Statsforvalteren.

Statsforvalter har avdekket alvorlige mangler ved barnevernets oppfølging. Kommunen mener selv at de hadde begrenset handlingsrom. I over ett år har Statsforvalteren ført en tilsynssak med barnevernet etter den omfattende overgrepssaken i en vestlandskommune. En far, mor og en storebror er tiltalt for grovt å ha forgrepet seg på de to yngste barna i familien, en jente og en gutt, fra 2016 til sommeren 2021. Barna har i avhør fortalt om grenseoverskridende og ekstreme overgrepshandlinger. Samtidig er familiens nabo tiltalt for å ha forgrepet seg på den nevnte jenten, samt sin egen jevnaldrende sønn. De fire tiltalte nektet skyld under rettssaken i fjor. En dom er ventet i mars. Torsdag ble tilsynsrapporten mot det kommunale barnevernet offentliggjort. – Ikke forsvarlige vurderinger Her får den kommunale barnevernstjenesten knusende kritikk for at de ikke undersøkt sakene godt nok for å avklare barnas omsorgssituasjon. – Statsforvalteren har avdekket alvorlige mangler ved barnevernets oppfølging av familien, skriver Statsforvalteren i Vestland på sine nettsider.  Kommunen mener selv at de hadde begrenset handlingsrom til å innføre tiltak. Les hele svaret til ordføreren senere i saken.  Faren i den førstnevnte familien ble i 2018 dømt for oppbevaring av overgrepsmateriale. Politiet foretok både undersøkelser og avhør barna etter nedlastingssaken. Begge avviste at de hadde blitt utsatt for overgrep. Politiet mente dermed at de ikke kunne bevise at noen fysiske overgrep hadde skjedd. Etter endt soning fikk faren flytte hjem til familien igjen. Fulgte ikke opp råd I 2018 fikk psykologspesialistene Hanne Aardal og Bente Austbø et mandat fra det lokale barnevernet etter nedlastingssaken. De intervjuet både barna, foreldrene og andre familiemedlemmer. Konklusjonen deres var at både jenten og gutten utviste uvanlig seksuell atferd. Det er en betydelig risiko for at spesielt gutten, da elleve år, var utsatt for overgrep av sin far, slo de fast. Dermed var det også for høy risiko til at faren kunne bo sammen med barna, mente de sakkyndige. De foreslo at farens samvær med barna skulle begrenses til seks årlige samvær med tilsyn. Likevel fikk faren ha ubegrenset samvær med barna etter løslatelsen i 2019, uten noen form for tilsyn. Da skal de grove overgrepene ha fortsatt. Statsforvalter skriver at barnevernstjenesten skal ha vært svært bekymret for barna og barnas behov for beskyttelse, men har likevel ikke satt i verk tiltak i samsvar med bekymringene.  Kommunen har heller ikke sikret godt nok mot denne typen lovbrudd, og internkontrollen har heller ikke fanget opp svikt med tanke på korrigering av lovstridig praksis.  Mener Statsforvalteren går for langt Kommunens ordfører har selv beskrevet saken som den verste de har sett.  – Vi er glade for at Statsforvalteren mener barnevernet burde gått lenger, fordi barnevernet den gangen sto relativt alene med sine bekymringer, sier ordføreren.  Han er enig i kritikken rundt manglende rutiner og dokumentasjon. Og han sier at barnevernet skulle kommet med sterkere tiltak tidligere, men at manglende lovgrunnlag hindret barnevernet i å sette i verk tvangstiltak.  – Barnevernet var på tilbudssiden med hjelpetiltak i en tidlig fase. Vi var også opptatt av å snakke med barna, men møtte sterk motstand fra foreldre og fra andre instanser, sier ordføreren.  Han mener at deler at tilsynsrapporten er preget av etterpåklokskap fra Statsforvalters side.  – Etter vårt syn, var det ikke lovgrunnlag for flere av tiltakene som Statsforvalteren mener vi skulle ha gjennomført. Vi hadde ikke fått gjennomslag for tvangstiltak, sier han.  – Prøvde barnevernet likevel å få gjennomslag for tvangstiltak?  – Nei, det gjorde vi ikke, sier ordføreren.  – Fulgt opp barna  Han vil nå be om et møte med Statsforvalteren for å gå gjennom det kommunen mener er uriktig lovforståelse fra Statsforvalteren sin side. – Vi har lært mye av denne saken og erkjenner flere feil når det gjelder rutiner og dokumentasjon, sier han.  Beate Hamre er bistandsadvokat for de to barna i familien. Hun skriver i en sms at barna trolig kunne vært spart for mye dersom tiltak fra barnevernet hadde blitt satt inn tidligere. – Jeg håper at det som blir avdekket i rapporten kan bidra til læring og endring av rutiner. Målet må være at det som skjedde i denne saken, ikke skjer igjen. – Etter at saken ble avdekket og anmeldt i 2021, er det min oppfatning at barneverntjenesten har lagt ned store ressurser i saken. De har vært engasjert i barna og fulgt dem opp på en god måte, avslutter hun.

Summary: En rapport fra Statsforvalteren kritiserer barnevernet for ikke å ha gjennomført nødvendige tiltak i en overgrepssak i en vestlandskommune, til tross for at de hadde fått inn informasjon som bekymret dem.

Summary: Tre familiemedlemmer og en nabo er tiltalt for grove overgrep mot to barn fra 2016 til 2021. Alle fire tiltalte nekter skyld.

Summary: Psykologer hadde i 2018 anbefalt begrenset og tilsynsført samvær mellom barnas far og barna, men faren fikk ubegrenset samvær etter løslatelse i 2019.

Summary: Kommunen argumenterer med at de hadde begrenset handlingsrom og hevder at manglende lovgrunnlag hindret dem i å sette i verk tvangstiltak.

Summary: Ordføreren ber nå om et møte med Statsforvalteren for å diskutere feil og lærdommer fra saken.


«Det er utrolig vanskelig å få alle til å like deg»

For ett år siden roste Lise Klaveness Hege Riises lederstil. Fredag var den grunnen til at Riise måtte gå. Men ett tema ulmet under overflaten. Seks minutter. Så lenge hadde Lise Klaveness snakket før fotballpresidenten nevnte henne alle var der for. Hun som samtidig satt i landslagsgarderoben – én siste gang – noen meter unna. 13 måneder var gått siden Riise ble ansatt som landslagstrener og hyllet av Klaveness. Nå ville alle vite hvorfor hun måtte gå. Men i seks minutter snakket Klaveness om «evaluering», «organisatoriske grep» og «kompetanseløft». Først da adresserte hun elefanten i rommet: – Vi ser at vi har ulike syn på rollen som sjef for dette landslaget, der dette landslaget står nå, i forhold til den konkurransen vi møter der ute. Hege har en rolig og inkluderende lederstil. Der laget er nå, er det behov for en tydeligere lederprofil, sa Klaveness. Dermed bytter altså Norge landslagssjef igjen, etter et VM som endte med åttedelsfinaletap for Japan. – EM i fjor var også en stor skuffelse. Hvorfor trengte dere ikke en tydeligere leder da? – Jo, det er et godt spørsmål. Vi visste veldig godt hvem vi ansatte. Vi ville ansatt Hege ti av ti ganger, sa Klaveness til Aftenposten. – Det er ikke det at Hege ikke har en tydelig lederstil. Nå ønsker vi å gå i en litt annen retning og forsterke andre ting. Det tror vi er riktig og viktig. TV 2-ekspert advarer Klaveness beskrev altså Riise som tydelig. Men også som ikke tydelig nok. – Vi prøver å være langsiktige, understreket fotballpresidenten. Men hvordan kunne det ha seg at en treners lederstil var god nok i 2022, men ikke året etter? Generalsekretær Karl-Petter Løken forklarte det med one-linere som «det er dynamisk på dette nivået», «verden endrer seg» og «helhetsvurdering». Men det som hele tiden lå under overflaten, og Klaveness bestemt ikke ville fortelle om, var: Hva var spillernes tilbakemelding om Riise? Misnøyen er omtalt i en rekke medier både under og etter mesterskapet. Stjernespiller Caroline Graham Hansen gikk dessuten hardt ut mot landslagsledelsen i et TV-intervju. Bakerst i rommet sto landslagslegende og TV 2-ekspert Solveig Gulbrandsen og betraktet det hele. Hun tror det er det utenomsportslige grunner fra VM som gjorde at Riise måtte gå. – Synes du spillerne må gå i seg selv? To trenere har måttet slutte. – Det må spillere alltid gjøre når man ikke presterer. Men det er trenerens ansvar at en gruppe går samme vei. Det de bør huske, er at det er en kort karriere. Det er ikke mange muligheter du får i mesterskap. De må på ett eller annet tidspunkt legge bort sine egne behov, stå samlet som gruppe og forstå at det er et konkurranseelement. De spillerne trenerne tar ut, må man respektere. Man må klare å komme dit. Riise: – Vanskelig å få alle til å like deg Hege Riise fortsetter i NFF som fagleder for kvinnefotballen, noe Klaveness forsikrer om at «er en reell stilling». Men når landslaget skal ut i Nations League-kamper om tre uker, har Norge en annen trener. – Hvordan kan det ha seg at du ikke er tydelig nok, når du har vunnet så mye tidligere? – Det er ikke noe for meg å svare på. Jeg regner med Lise har svart ut mye av det. Jeg er en inkluderende leder og ønsker at alle skal ta eierskap, sier Riise. – Opplever du at spillerne ønsket deg videre? – Det vet jeg ikke. I en tropp på 26 spillere er det utrolig vanskelig å få alle 26 til å like deg. Det er ikke noe mål. At det blir uenigheter, sånn vil det alltid være. Det er mekanismene. – Jeg ser meg selv i speilet Igjen står Lise Klaveness uten en landslagssjef. I fjor høst snakket hun om at Riises trenerprofil er «godt forankret» i NFFs sportsplan, og at Riise kjenner konkurransen som møter Norge «bedre enn noen». Ett år senere ville Klaveness erstatte henne. – Med tanke på spillernes synspunkter, hadde dere noe valg annet enn at Riise måtte slutte? – Vi har alltid et valg, svarte Klaveness. Så snakket hun om at ledelsen har vært opptatt av å være tett på landslaget. – Men selvfølgelig vil spillerne i garderoben spille inn i styrets beslutning. Det må det alltid gjøre. Nå lover Klaveness selvransakelse. – Min rolle får andre vurdere. Jeg lever av tillit. Det eneste jeg kan si, er at jeg ser meg selv i speilet. Det jeg ser da, er én som må gjøre dette. Og dette snur landslaget på hodet. Et spørsmål vil henge over laget og forbundet fremover. Hva nå?

Summary: Hege Riise slutter som Norges landslagstrener i fotball. Det skjer etter bare 13 måneder i stillingen.

Summary: En av grunnene til avgangen er ulike syn på lederrollen, sa fotballpresident Lise Klaveness fredag.

Summary: Flere medier har rapportert om mulig misnøye fra spillere på landslaget. Dette kan ha bidratt til Riises avgang.


Riksadvokaten tiltaler Jan Helge Andersen for Baneheia-drap

Riksadvokaten mener at Jan Helge Andersen skal straffes for drapet på Lena Sløgedal Paulsen (10).  Han er tidligere dømt for drapet på Stine Sofie Sørstrønen (8).  Hun og venninnen og Lena Sløgedal Paulsen (10) ble i 2000 funnet voldtatt og drept i Baneheia. I 2002 ble Andersen dømt for drapet på Sørstrønen, men han ble frikjent for drapet på Sløgedal Paulsen. Nå vil altså Riksadvokaten at han skal tiltales for det andre drapet.  Saken er forhåndsberammet og vil bli behandlet i Sør-Rogaland tingrett i Sandnes fra 15. april i år. Jan Helge Andersen fikk beskjeden fredag morgen. – Jeg har det greit, men jeg har ingenting jeg vil si nå, sier han til VG og henviser til sin advokat.  Hans advokat Svein Holden sier til VG at de tar Riksadvokatens beslutning til etterretning.  – Jeg konstaterer at Andersen ikke er tiltalt for uriktig anklage, men jeg har ingen ytterligere kommentarer på nåværende tidspunkt.  Andersen var også anmeldt for grov uriktig anklage mot Viggo Kristiansen - men ble ikke tiltalt for det. I sin påkjenning begrunner Riksadvokaten avgjørelsen om at Andersen ikke skal tiltales for falsk forklaring slik:  Bistandsadvokat Audun Beckstrøm sier til VG at han har orientert foreldrene om Riksadvokatens anbefaling.  – De er fornøyde med at det nå blir en rettssak om dette fra 15. april i Sandnes tingrett. Foreldrene ønsker svar på hva som skjedde i Baneheia. Det håper de å få klarhet i gjennom de ni ukene som er satt av i retten. – Samtidig er det uheldig at Riksadvokaten ikke anbefaler tiltale for falsk forklaring.  VG har tidligere snakket med tidligere Høyesterettsdommer Magnus Matningsdal, som sa at maksimumsstraffen for drap er 21 års fengsel. Andersen ble dømt til 19 års fengsel, slik at han teoretisk sett kan få to år til dersom han blir dømt på nytt.  Årsaken til frifinnelsen mot Andersen i 2002 var at retten den gang la stor vekt på Andersens forklaring som gikk ut på at Viggo Kristiansen hadde begått drapet. Kristiansen ble senere frikjent for ugjerningene i Baneheia den 15. desember 2022, og han fikk en rekke beklagelser. Viggo Kristiansens far, Svein Kristiansen sier til VG at tiltalen mot Andersen var forventet.  – Det vil vel nesten si seg selv, når det han som han ha lagt fra seg DNA på disse uskyldige jentene, dette mener jeg er sånn det burde være. Journalist og forfatter Bjørn Olav Jahr har vunnet Rettssikkerhetsprisen for sin rolle i renvaskingen av Viggo Kristiansen.  – Det var som forventet, sier han om tiltalen fredag. Siktet i sommer  Tidligere i sommer ble det klart at Andersen var siktet i den nye Baneheia-etterforskningen til Oslo politidistrikt.  NRK kunne da melde at det dreide seg om drapet han tidligere var blitt frikjent for.  Statsadvokatene sa den gang at siktelsen var en konsekvens av at politiet skulle ransake hjemme hos Andersen.  –Det at Jan Helge Andersen har status som siktet, er en automatisk konsekvens av at det er gjennomført en begrenset ransaking hos ham, som ledd i etterforskningen av sakskomplekset, skrev statsadvokatene Johan Øverberg og Andreas Schei, som holder i Baneheia-saken, til VG i en e-post. Nå er Andersen tiltalt og må møte i retten. Andersen er ennå ikke formelt tiltalt, men forberedelsene til rettssaken er i full gang,  – Nå er saken sendt tilbake til oss og den praktiske veien videre er det vi som tar oss av, sier statsadvokat Andreas Schei til VG. Andersen i avhør I et avhør fra juni i fjor har Jan Helge Andersen gitt uttrykk for at han ikke synes det er greit å bli sittende alene med ansvaret i Baneheia-saken.  Han reagerte på at politiet ikke har gjort noen DNA-funn av Viggo Kristiansen på åstedet i Baneheia.  Politiet har funnet flere DNA-funn fra Jan Helge Andersen på drapsofrene, mens de ikke har funnet noen fra Viggo Kristiansen. Skyldte på kameraten  Kristiansen har hele tiden nektet straffskyld og for å ha noe som helst å gjøre med Baneheia-saken.  Han ble likevel dømt til 21 års forvaring for begge drapene. Dommen la vekt på det Andersen sa om den tidligere kameratens rolle i drapene.  Selv ble Andersen dømt til 19 års fengsel for drap og overgrep mot Stine Sofie Sørstrønen (8) og for medvirkning til overgrep mot Lena Sløgedal Paulsen (10).  Han ble frifunnet for medvirkning til drapet på det eldste offeret. Frikjennelsen ble ikke anket, noe som gjorde at denne delen av dommen var rettskraftig avgjort før ankesaken i Agder lagmannsrett.

Summary: Riksadvokaten vil straffe Jan Helge Andersen for drapet på Lena Sløgedal Paulsen (10) i Baneheia i 2000.

Summary: Saken skal opp i retten i Sør-Rogaland tingrett i Sandnes fra 15. april i år.

Summary: Andersen er tidligere dømt for drapet på Stine Sofie Sørstrønen (8), men ble frikjent for drapet på Sløgedal Paulsen i 2002.

Summary: Riksadvokaten tiltaler ikke Andersen for uriktig anklage mot Viggo Kristiansen. Kristiansen ble frifunnet for drap i 2021.


Joakim roper om hjelp: - Drømmen i ferd med å briste

LEVANGER (VG) Joakim (22) har en drøm. Å bli sveiser og å være et helt vanlig A4-menneske. Han mister sin behandlingsplass ved Allos-stiftelsens rusbehandlingssenter i Levanger kommune, fordi regjeringen fjerner ordningen med  fritt behandlingsvalg fra nyttår.  Når den ordningen fjernes, mister private aktører den statlige støtten – og driftsgrunnlaget trues. – For å være dønn ærlig: Hvis jeg nå blir sendt tilbake til institusjonen jeg har vært på før, så er jeg dau. Det er den harde realiteten. Da havner jeg utpå igjen og jeg vet at jeg da ikke klarer å stoppe, sier Joakim. Vi sitter i dagligstuen ved Allos-senteret, som ligger oppi åsen over Skogn. Han ser på oss og bort på lederen ved senteret, Christer Brenne. Sjefen nikker. – Joakim har sprukket mange ganger. Fire timer etter at han fikk vite at han må ut 15. desember, havnet han på kjøret. VG har fått tillatelse til å gjengi senterets sammenfatning av hans sykdomsbilde: – Jeg må få fullført skolen for at jeg skal ha en sjanse der ute, sier han: – God plan Utdanning er en stor forskjell mellom tilbudet han har ved senteret og det mange andre typer rusinstitusjoner gir. – Joakim ønsker å bli sveiser. Vi begynte et løp for å få til det, via Skogn folkehøgskole, sier Brenne. Etter avrusningen begynte han på første semester i høst. – Med to semester til, kan han få fagbrev. Men nå stanser den prosessen opp. – Jeg stortrives og begynte å se et lys i tunnelen som jeg aldri har sett før. Jeg har vært på behandlingsinstitusjoner, men der har det bare vært fokus på selve sykdommen og ikke hva som skal skje etterpå, sier 22-åringen selv. Joakim har nå fått behandlingsplass ved et senter i Nordland - et sted han sier han vært tidligere, uten noe godt resultat. Ung debut Livet har gitt ham smell etter smell. – Det har vist seg gang på gang at jeg havner rett utpå igjen. Nå har jeg hatt trua, fordi jeg så at det kunne ligge en fremtid der fremme, som sveiser – jobb og stabile rammer. Nå er den drømmen i ferd med å briste. Og da er jeg så svak at jeg vet hva som skjer. Han forteller litt om livet så langt – som ikke er noen solskinnshistorie, hvor barnevernet tok over omsorgen og han ble etterhvert plassert fosterhjem. Som 18-åring endte han på hospits. – Håpet forsvinner – Der var det var tunge rusmisbrukere. Da ble jeg sugd opp av rusen – den ble min eneste venn. Men en dag endret alt seg, sier han: – Noen i Bodø kommune hadde sett min kamp og tok kontakt med Allos-stiftelsen, hvor jeg sakte har blitt avruset og fått vite at jeg har ADHD. Å få den diagnosen har hjulpet meg. – Da kan du kanskje videreføre denne positive utviklingen på et nytt behandlingssted? – Ja, men forhistorien forteller sitt. Nå som dette opplegget forsvinner, forsvinner også de trygge rammene.  Brenne sier han mener helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) må stå for sine løfter. Hun lovet nylig i Stortinget at pasientene skal «få videreført behandlingen de har behov for». – Vi håper det er mulig å finne løsninger slik at Joakim kan sluttføre utdanningsløpet vi har lagt. Det er virkelig dette Joakim har behov for, sier Brenne. – Dere legger ikke ned? – Vi jobber hardt med å omstille oss, men det er en reell mulighet for at vi må avvikle. Vi håper vi kan finne en mulig løsning for videre drift, men det er usikkert. Han sier det må tenkes nytt i behandlingen. – Normal modell er at du får behandling, så skrives du ut og starter på NAV og får ulike tiltak. Det er mange flotte tiltak. Problemet er at når du har så store utfordringer som Joakim, så må han ha tett oppfølging også gjennom utdanningsforløpet. Lover å gjøre sitt Joakim har etter intervjuet avsluttet behandlingen i Skogn og er er denne uken tilbake i Bodø, hvor han bor i en kommunal leilighet, i påvente av behandling ved et lokalt senter. Fagdirektør i Helse Nord, Geir Tollåli, sier de ikke kan kommentere konkrete pasientsaker, men sier de skal gjøre sitt. – Aktivitetstilbud og bistand til å komme i gang med utdanning eller jobb er et viktig element i alle våre rusbehandlingstilbud, forsikrer han. Tollåli sier de i lang tid har vært kjent med at Fritt behandlingsvalg avvikles. – For noen pasienter betyr det at de må overføres til et annet behandlingssted for å fullføre behandlingen sin. Det kan være belastende, men siden endringen har vært kjent i over ett år gjelder det svært få pasienter fra Nord-Norge. Han sier at for dem det gjelder i deres region, er det behandlingstilbud i de offentlige sykehusene, eller i private behandlingsinstitusjoner som har avtale med Helse Nord man da kan velge mellom. – Prosessen med å finne egnet behandlingssted skjer i disse tilfellene i et samarbeid mellom pasienten, institusjonen pasienten er innlagt på, og sykehuset der hvor pasienten bor. Kjerkol: - Har gitt tydelig oppdrag Hvor mange som er i Joakims situasjon er usikkert. Brenne opplyser det er tre andre pasienter ved Allos, som ennå ikke har fått noen tilfredsstillende tilbud. Helseminister Kjerkol sa i Stortinget 8. november at det 1. oktober dreide seg om rundt 50 pasienter innen rusomsorg. – 10-årsplan Kjerkol vil ikke kommentere Joakims sak, men sier at hun har gitt klar beskjed til helseforetakene. – I forbindelse med avviklingen av godkjenningsordningen i fritt behandlingsvalg har vi vært opptatt av at pasientene, som har fått hjelp gjennom ordningen, blir ivaretatt på en god måte og får videreført behandlingen de har behov for. De regionale helseforetakene har fått tydelig oppdrag om det, sier hun til VG. Hun sier regjeringen har lagt frem en 10-årig opptrappingsplan for psykisk helse i Norge. – Vi vil stoppe nedbyggingen av sengeplasser i psykisk helsevern og har innført et krav om å øke aktiviteten både for døgnbehandling og poliklinisk behandling, sier Kjerkol.

Summary: Joakim (22) mister behandlingsplass ved Allos-stiftelsens rusbehandlingssenter i Levanger kommune, på grunn av fjerning av fritt behandlingsvalg fra nyttår.

Summary: Fjerning av ordningen truer støtte og driftsgrunnlag for private aktører.

Summary: Joakim forteller om sitt rusliv. Han ønsker å bli sveiser og fullføre utdanning.


117 kan miste jobben etter entreprenørkonkurs: – Trist dag

Etter 18 års drift melder KF Entreprenør oppbud. – Uvisst om vi klarer å sikre løsninger som innebærer videre arbeid for de ansatte, sier bostyrer.  – En trist dag. Her har vi svært mange dyktige, flotte medarbeidere som nå må gå nye veier.  Det skriver KF Entreprenør AS på Linkedin. Selskapet, som driver i bygg- og anleggssektoren, ble stiftet i 2005 og hadde rundt 117 ansatte på hel- eller deltid.  Hovedkontoret ligger på Ryen i Oslo. I tillegg har selskapet et avdelingskontor i Østfold, ved Svinesund. Selskapet har drevet med store rehabiliteringsprosjekter, blant annet av Vamma elvekraftverk og Bærum Sykehus.  For bare tre måneder siden søkte selskapet etter flere ansatte på grunn av økende oppdragsmengde. – Tøft der ute Bostyrer Stine Dalenhag Snertingdalen i advokatfirmaet Kvale opplyser at selskapet hadde en bokført gjeld på 284 millioner da konkursen ble åpnet på fredag. – Det er foreløpig uvisst om vi klarer å sikre løsninger som innebærer videre arbeid for de ansatte, men vi jobber med å forsøke å avklare det i løpet av helgen, skriver hun på e-post til E24. – Det er tøft der ute for entrepriseselskaper om dagen, og flere selskaper jobber med å unngå å havne i samme situasjon som KF Entreprenør, tilføyer hun. Totalt er det bokført varer og utstyr til i underkant av 10 millioner kroner, og flere interessenter har allerede meldt seg. – Vi har arbeidet med å sikre utstyret og skaffe oss en oversikt, og vil igangsette salget av varer og utstyr senest i starten av neste uke, sier hun. Eierne gikk inn med ekstra penger Selskapet hadde utestående fordringer til en bokført verdi på om lag 255 millioner, men flere store krav er omtvistet. Noen er knyttet til pågående prosjekter som var kommet forholdsvis kort, mens andre var nærmest fullført.  – Vi har fått henvendelser fra interessenter som ønsker å overta prosjektene, og disse må vi lande en avtale med i løpet av helgen av hensyn til kundene og selskapets ansatte, sier Snertingdalen. Eierne har spyttet inn ekstra penger både i 2022 og 2023, men situasjonen ble etter hvert så anstrengt at selskapet ikke har klart å dekke sine forpliktelser fortløpende.  – Den seneste tiden har flere av underleverandørene på prosjektene lagt ned sitt arbeid på grunn av manglende betaling, og da blir situasjonen dramatisk forverret veldig raskt, ved at prosjektene stopper helt opp og dermed også inntektene og betalingsevnen til selskapet, sier hun. – Dette er en kjent problemstilling for entrepriseselskaper som sliter økonomisk, ofte på grunn av store omtvistede krav og små marginer, legger bostyreren til.  Flere tvister Daglig leder vil ikke snakke med E24, men styreleder Thomas Ellingsen, forklarer at konkursbeslutningen er sammensatt. – Selskapet har levert negative resultater under pandemien og så langt i 2023 grunnet blant annet volatile råvarepriser og leveranseutfordringer, samt utfordrende nybyggprosjekter, skriver han på SMS til E24. Han viser også til betydelige utestående midler på en rekke prosjekter hvor det er pågående tvister. – Flere av tvistene er til behandling i domstolene, og det vil ta lang tid før tvistene finner sin avklaring. Dette har i lang tid gått utover likviditeten i selskapet til tross for kapitaltilførsel i 2022 og 2023, skriver han videre. Styrelederen forteller at de den siste tiden har jobbet intenst for å finne løsninger sammen med eiere, bankforbindelse og garantister.  – Styret har dessverre ikke klart å komme i mål med alternative løsninger og har derfor sett seg nødt til å begjære oppbud. Styret vil samarbeide med bostyreren for å på best mulig måte sikre verdiene som finnes i selskapet til kreditorenes beste. I minus etter pandemien Frem til 2021 hadde KF Entreprenør hatt positive resultater hvert år siden oppstarten i 2005. Men i 2021 snudde det til minus på bunnlinjen. Årsakene til de svake resultatene i 2021 og 2022 er sammensatte, skriver styret i selskapets årsregnskap. Selskapet har undervurdert risikoen ved enkelte prosjekter, sykefraværet under coronapandemien har ført til forsinkelser og forstyrrelser i produksjonen. Videre har selskapet blitt rammet av betydelige prisøkninger på viktige byggevarer.  I 2022 hadde selskapet inntekter på 771 millioner kroner, og et negativt resultat før skatt på minus 26,9 millioner kroner. I 2021 var resultat før skatt på minus 31,9 millioner kroner.  I 2020 hadde derimot selskapet et positivt resultat før skatt på 31,3 millioner kroner.  Tung tid for næringen Bygge- og anleggsvirksomheten utgjør i overkant av 6 prosent av fastlandsøkonomien, og er dermed en betydelig næring i Norge, ifølge SSB. Høy inflasjon og økte renter tynger for tiden nyboligmarkedet. I august raste nyboligsalget 19 prosent fra samme tid året før, til det laveste som er registrert noensinne på denne tiden av året. Den økonomiske veksten i Norge har flatet ut siden årsskiftet. I andre kvartal falt aktiviteten i bygg- og anleggsvirksomheten, som var den næringen med det største negative bidraget til fastlandsøkonomien i kvartalet. Men bygg- og anleggsvirksomhet er fremdeles på et klart høyere nivå enn i 2019, skriver SSB.

Summary: KF Entreprenør AS hadde firmaet en bokført gjeld på 284 millioner kroner.

Summary: Etter å ha levert positive resultater siden oppstarten, snudde det til minus på bunnlinjen i 2021.

Summary: Fremtiden for de ansatte er uklar.

Summary: Bostyrer sier tøffe tider preger bygg- og anleggsbransjen og at flere selskaper sliter.


Mann siktet for drapsforsøk: Avslørt av hansker og lue

Kort tid etter at skytteren avfyrte skudd på et gatekjøkken i Oslo, snuste en politihund opp to hansker og en lue noen hundre meter fra åstedet. Det aktuelle hanskeparet og luen lå på en snødekt gangvei langs Akerselva og så ut til å ha blitt mistet av noen like før politihunden gjorde funnet. Hanskene og luen ble tatt i beslag og analysert for eventuelle spor som kunne knyttes til skyteepisoden på gatekjøkkenet. Etter noen dager forelå resultatet: Politiet fant DNA fra en tidligere straffedømt mann i 30-årene – som allerede var registrert i DNA-registeret.  – Det er god polititeft å ta med seg de hanskene og luen, for det var ikke mye som tilsa at disse eiendelene hadde noe med saken å gjøre. Dette var det eneste sporet vi hadde og som identifiserte gjerningspersonen. Det oppklarte saken, sier politiadvokat Christian Hatlo i Oslo politidistrikt til VG. DNA-treffet alene kunne imidlertid ikke knytte hanskene og luen til skyteepisoden på gatekjøkkenet, men nå hadde politiet et navn på blokken som de kunne etterforske videre. – Det er ingenting på åstedet som vi har klart å knytte til siktede, sier politiadvokaten. Politiets klappjakt på skytteren endte ved en leilighet i Oslo. Overvåkningsbilder fra inngangspartiet viste skytteren og en kamerat som gikk inn og ut av den aktuelle boligblokken, ifølge politiet. Bildene viste skytteren med den samme genseren som gjerningspersonen fra gatekjøkkenet hadde på seg. – Det er en spesiell genser som vi klarte å identifisere ved å sjekke når den ble sist solgt. Vi fant frem til riktig butikk og kjøperen av genseren, som var siktede, sier politiadvokaten. Den aktuelle genseneren ble kjøpt på Storo Storsenter kun noen timer før skyteepisoden på gatekjøkkenet, ifølge politiet. Tre dager etter skyteepisoden i januar i år, ble mannen i 30-årene pågrepet og siktet for drapsforsøk. – Hva er motivet? – Det er fortsatt uklart for politiet. Vi jobber fortsatt med det, svarer politiadvokaten. Skytterens forsvarer, advokat Vidar Lind Iversen, sier til VG at klienten erkjenner straffskyld for trusler med skytevåpen. – Men han er klar på at det aldri har vært mening å skade noen, sier forsvareren. Kamerat siktet I mars ble en kamerat av skytten pågrepet og siktet for medvirkning til drapsforsøk. Ifølge politiet var kameraten med skytteren til Nydalen og ventet på ham ved Akerselva, like ved stedet der hanskene og luen ble funnet av politihunden. Kameraten er tidligere straffedømt, blant annet for ulovlig oppbevaring av narkotika. Han nekter straffskyld. – Han erkjenner ikke straffskyld og er løslatt. Siktelsen er opprettholdt, så vi må forholde oss til det, sier kameratens forsvarer, Jørgen Mowinckel, til VG.

Summary: En tidligere straffedømt mann i 30-årene er siktet for drapsforsøk i forbindelse med en skyteepisode på et gatekjøkken i Oslo i januar. Han erkjenner straffskyld for trusler med skytevåpen.

Summary: DNA-spor fra hansker og lue funnet nær åstedet ledet til pågripelse, selv om det ikke kunne knyttes direkte til skyteepisoden.

Summary: Overvåkningsbilder fra en leilighetsbygning i Oslo og identifikasjon fra en spesiell genser hjalp politiet med å identifisere gjerningsmannen.

Summary: Motivet bak skytingen er fortsatt under etterforskning.


Studentene må ta regningen for sykkelvei: Kan øke husleie i 60 år

Når Studentsamskipnaden i Oslo skal bygge boliger i Sognsveien må de også betale for en sykkelvei. Ekstraregningen får studentene på husleia.  Studentsamskipnaden i Oslo har planlagt å ruste opp Nordberg studentby i årevis. Men før de setter i gang byggingen må de innfri to krav fra kommunen: Prislappen for samskipnaden kan bli hele 37,5 millioner kroner – 35,25 millioner kroner til sykkelveien og 2,4 millioner til fortauet.  Regningen finner til slutt veien til studentenes leiekontrakter. Kan spøke for prosjektet – Det vil utgjøre 250 kroner på husleien per måned for hver av studentene som skal bo der i de neste 60 årene. Det sier styreleder i SiOs hovedstyre, Stine Johannessen, som har regnet på kostnaden.  Hun håper de klarer å holde seg innenfor kostnadsrammen. Hvis ikke kan det spøke for studentboligene. – Vi må se om dette kravet dytter oss over kostnadsrammen på 1,45 millioner per bolig, og om prosjektet i det hele tatt vil være realiserbart.  Hun forklarer at de ikke visste omfanget av kravet før i vår. Og at de reagerer på prislappen.  Leder for Norsk studentorganisasjon, Oline Sæther, er skuffet over kravet fra kommunen. – Hvorfor velger dere å sende regningen til studentene? – Bruker studentene som melkeku Høyre stemte selv for kravet i bystyret, men hevder at heller ikke de kjente til omfanget. –  Ikke i vår villeste fantasi hadde vi forestilt oss at kommunen skulle sende en så stor regning til studentene i ettertid.  Det sier Mehmet Kaan Inan, utdannings- og kulturpolitisk talsperson for Høyre i Oslo.  Eirik Lae Solberg, byrådslederkandidaten til Høyre, mener det er et unødvendig krav. Han har tidligere gått ut mot byrådets boligpolitikk.  – Det er ikke det nye studenthjemmet som fører til at det må bygges sykkelvei her. Det var planlagt uansett, argumenterer han.  Solberg sier det er et signal om dårlig økonomisk styring fra kommunen.  – De som styrer Oslo i dag trenger mer penger, og da tar de overalt hvor de kan finne dem. Det inkluderer studentene og studentsamskipnaden.  – De bruker studentene som en melkeku, skyter Inan inn. Åpent for forhandling – Vi er i en innledende forhandling med utgangspunkt på 37,65 millioner, forteller Ove Ellingsen, avdelingsdirektør i Eiendoms- og byfornyelsesetaten.  Det er de som regner ut slike krav for kommunen. Han vil ikke kommentere hvor lavt det er mulig for SiO å forhandle ned kravet. –  Vi er ikke ferdig med forhandlingen. Det blir på alle måter feil å ta denne dialogen i media.  At kravet kan forhandles, er gode nyheter for styreleder i Studentsamskipnaden. – Vi har ikke oppfattet at den summen er forhandlingsbar, men om den er det, ønsker vi det hjertelig velkommen. – En total ansvarsfraskrivelse  – At vi får kritikk av Høyre for dette er helt uforståelig, forteller varaordfører i Oslo, Abdullah Alsabeehg (Ap). Han sier at Høyre var med på å vedta rekkefølgekravet mot SiO selv, og kjøper ikke at de ble overrasket over kostnaden på 37,5 millioner. – Man skulle tro at et parti som har ambisjoner om å styre byen forstår konsekvensene av det de er med på å vedta selv. Dette er en total ansvarsfraskrivelse.  Byråd for byutvikling Arild Hermstad (MDG) kjenner seg  hellerikke igjen i kritikken fra Høyre.  – Det er helt absurd å påstå at byrådet er ute etter å melke studentene. Vi gjør alt vi kan for å bygge nok studentboliger, gjennom å tilby tomter, regulere boliger raskt og gi dem fritak for eiendomsskatt.  Som Alsabeehg påpeker også han at Høyre stemte for rekkefølgekravet i bystyret.  – Jeg blir alvorlig bekymret dersom Høyre skal styre byen ved å ikke vite hva de stemmer for, for så å plutselig gå tilbake på juridisk bindende avtaler, som rekkefølgekrav er. Dette er valgkampflesk fra Høyre.

Summary: Studentsamskipnaden i Oslo (SiO) kan få en ekstraregning av Oslo kommune på 37,65 millioner kroner for å oppgradere en sykkelvei og utvide et fortau.

Summary: Høyre kritiserer størrelsen på kravet, til tross for at de stemte for det i bystyret. De hevder at de ikke kjente omfanget av kravet.

Summary: Eiendoms- og byfornyelsesetaten sier det endelige beløpet kan forhandles ned. Det var nyheter for Stine Johannessen, styreleder i SiO.


Misstänker efter okänt dokument: ”MH370 landade”

Ett handskrivet meddelande är det nya spåret  i jakten på vad som hände spökplanet MH370. Enligt teorin ville piloten komma så långt som möjligt – och få planet att försvinna för alltid. – Då kraschar du inte planet, du landar på vattnet, säger piloten Simon Hardy. Under fredagen är det exakt tio år sedan Malaysia Airlines flight MH370 försvann under en flygning mellan Kuala Lumpur och Peking med 239 personer ombord. De första 40 minuterna efter start verkade allt normalt. Bara sekunder efter att planet flög in i vietnamesiskt luftrum försvann det från radarn. All kontakt bröts. Planets okända öde är ett av historiens största flygmysterier. För några dagar sedan meddelade ett amerikanskt företag att man är redo att återuppta sökandet och att man ska presentera nya bevis för Malaysias regering. Handskrivna meddelandet Nu publicerar tidningen The Sun tidigare okända tillägg i flygloggen på den försvunna flighten som kan kasta nytt ljus över dess öde. Sedan tidigare har en av teorierna kretsat kring att piloten kraschat planet med flit efter att skicksackat mellan olika länders luftrum för att undvika upptäckt. Flygbolaget ska ha missat uppgifter att piloten var deprimerad och därmed kan ha utgjort en säkerhetsrisk. Fynden i flygloggen kan visa hur långt piloten gick i sin planering. I sista stund fylldes planet på med extra syrgas till cockpit och extra bränsle – trots att det egentligen inte behövdes för flighten till Peking. Det visar ett handskivet meddelande på det tekniska loggen. Planerade i detalj – Det är ett otroligt sammanträffande. Precis innan planet försvinner för evigt är en av de sista sakerna som händer att flygteknikern först uppger att ingen extra syrgas behöver fyllas på och att någon sedan uppger att det ligger lite lågt, säger Boeing-piloten Simon Hardy till The Sun. Han menar att uppgifterna om det extra bränslet och syrgasen till cockpit tyder på att piloten hade bestämt sig redan innan starten för att ta med sig alla ombord in i döden. Hardys teori är att alla övriga ombord blev medvetslösa och senare dog när det blev tryckfall i kabinen.  Då hade piloten själv gott om tid att utföra sin plan utan störningar. Den extra mängd bränsle på 3 000 kilo som fylldes på i sista stund gav också piloten 30 minuter extra flygtid. Landade planet Hardy tror att MH370-piloten landade på vattnet och lät planet sjunka snarare än kraschade det i havet. Han säger att om man vill göra en bra landning på vatten så gör man det i dagsljus. När det gäller MH370 så innebar 30 minuters extra flygtid att piloten kunde vänta in gryningen.  Små vrakdelar har hittats på flera ställen.  Bland annat flöt delar från planets vingklaffar i land vid Reunion Island i Indiska oceanen. Men själva flygplanskroppen har aldrig hittats. Och om Simon Hardys teori stämmer kanske den aldrig gör det. Han misstänker att huvuddelen av planet inte splittrades av en häftig krasch mot vattenytan, utan sjönk till botten efter en kontrollerad nödlandning. ”Enda lösningen” – Om ditt motiv är att få planet att försvinna är den enda lösningen att landa det så smidigt som möjligt så att det sjunker till botten med alla människor ombord, säger han till The Sun. – Om du vill få det att försvinna kraschar du inte planet, du landar det på vattnet. Han uppger att för att pilotens möjliga plan ska ha fungerat måste han flugit tillräckligt länge för att ha gjort sig av med i princip allt bränsle.  Även om han landade planet på en avlägsen plats skulle en oljefläck från kraschplatsen vara synlig i flera år efteråt annars.  Simon Hardy, som är både pilot och flyginstruktör, har varit inblandad under den långa utredningen efter planets försvinnande. Han tror själv att MH370 befinner sig strax utanför det officiella sökområdet. Nya sökningar efter planet kan bli aktuella till sommaren.  Företaget Ocean infinity säger att man lyckats minska sökområdet till en storlek där ”framgång blir möjlig att uppnå”.

Summary: Ett tidigare okänt handskrivet meddelande i flygloggen kastar nytt ljus över mysteriet kring försvunna planet MH370 som försvann för tio år sedan mellan Kuala Lumpur och Peking.

Summary: Meddelandet tyder på att piloten kan ha planerat att få planet att försvinna, då överflödigt bränsle och syrgas lades till strax före start, vilket kan indikera på att piloten ville förlänga flygtiden och sedan landa på havet för att undvika sökningar.

Summary: Företaget Ocean Infinity planerar att återuppta sökandet efter planet under sommaren.


Varmluftsfritöser i test – här är bästa airfryern

Varmluftsfritösen, en så kallad airfryer, utmanar oljefritösen när det gäller att fixa goda pommes frites hemma.  Det visar Råd & Röns test av 12 oljefria fritöser. I varmluftsfritösen är det het luft, som cirkuleras med en fläkt runt maten, som gör jobbet i stället för oljan som används i en traditionell fritös. Maten som ska friteras läggs i en korg och skjuts in i maskinen så att den hamnar under värmeelementet och fläkten. På många sätt påminner tekniken om den i en varmluftsugn, men luftflödet i en luftfritös är vanligen snabbare och mer koncentrerat än i en ugn vilket enligt tillverkarna ska ge en krispigare yta på det som tillagas. Det är stor skillnad på hur mycket mat som går att laga per omgång i fritöserna. Hur mycket man stoppar i dem påverkar också tillagningstiden. De stora modellerna tar upp till 45 minuter på sig för att bli klara om de är fyllda medan de små kan vara klara på lite drygt en kvart. När vi testar luftfritöser gör vi det på samma sätt som när vi testar fritöser med olja. Viktigast i testet är förstås hur bra de olika modellerna är på att fritera. Att olja och luft kan ge liknande resultat är inte så konstigt som det kan låta. Det som ger pommes frites och annat som vi gillar att fritera, steka, baka eller grilla sina karakteristiska smaker är den så kallade maillardreaktionen. Den sker mellan olika kolhydrater och aminosyror i maten när de upphettas till runt 140–170 grader. Att tillagningen i luftfritöserna skulle vara fettfri är också en sanning med modifikation eftersom livsmedlen vi stoppar i fritösen innehåller fett från start. Nästan lika bra som oljefritöserna Vi har låtit en expertpanel bedöma smak, utseende och krispighet hos pommes frites, kycklingklubbor och vårrullar som friterats i maskinerna. Pommesen och vårrullarna är fabrikstillverkade och frysta medan kycklingklubborna är kylskåpskalla när vi stoppar dem i luftfritösen. När vi testade fritöser för sex år sedan låg de bästa luftfritöserna en bra bit efter de bästa oljefritöserna när det gällde resultatet. I de senaste testen klarar sig luftfritöserna betydligt bättre och flera modeller ger nästan lika bra resultat smakmässigt som de bästa av de mer traditionella oljefritöserna. Eftersom luftfritösen i princip är en liten varmluftsugn så kan den användas också för bakning. Det har vi tagit fasta på. I de flesta av de testade fritöserna har vi testat att baka en paj och en chokladkaka. Enklare ta hand om  En varmluftfritös är generellt sett enklare att ta hand om efter användningen än oljemotsvarigheten eftersom den saknar olja som behöver hanteras efter matlagningen. För majoriteten av modellerna kan också de löstagbara delar som riskerar att bli smutsiga köras direkt i diskmaskinen. SÅ BRA ÄR ÅRETS TESTADE VARMLUFTSFRITÖSER:
  Princess ++++ Modell: Double Basket Aerofryer 182068 Pris: 1 497–2 195 kr. Matlagning: 4 Pommes frites: 1 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 4 Energiförbrukning: 4 Pommes frites energi: 54.7 Wh Kycklingklubbor energi: 67.9 Wh Vårrullar energi: 78.1 Wh Hanterbarhet: 4 Rengöring: 5 Flytta och förvara: 0 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 38.8 °C Ljud: 5 Uppmätt ljud: 51.5 dB(A) Bedömt ljud: 5 Maxeffekt: 2 400 W Höjd: 31 cm Bredd: 39 cm Djup: 40 cm Vikt: 7.3 kg Sladdlängd: 103 cm Tidsdisplay: Ja Temperaturdisplay: Ja Automatiska program: Ja Delonghi ++++ Modell: Multifry Classic FH1163/1 Pris: 2 324–2 849 kr Matlagning: 4 Pommes frites: 5 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 3 Energiförbrukning: 3 Pommes frites energi: 71.8 Wh Kycklingklubbor energi: 98.2 Wh Vårrullar energi: 112.6 Wh Hanterbarhet: 5 Rengöring: 5 Flytta och förvara: 5 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 46.6 °C Ljud: 1 Uppmätt ljud: 63.8 dB(A) Bedömt ljud: 1 Maxeffekt: 1 550 W Höjd: 28 cm Bredd: 33 cm Djup: 40 cm Vikt: 5.2 kg Sladdlängd: 99 cm Tidsdisplay: Ja Temperaturdisplay: Nej Automatiska program: Nej Tefal ++++ Modell: YV970815 ACTIFRY GENIUS XL Pris: 2 689–3 799 kr Matlagning: 4 Pommes frites: 5 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 5 Energiförbrukning: 1 Pommes frites energi: 84.3 Wh Kycklingklubbor energi: 97.7 Wh Vårrullar energi: 157.8 Wh Hanterbarhet: 5 Rengöring: 5 Flytta och förvara: 5 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 44.6 °C Ljud: 0 Uppmätt ljud: 65.3 dB(A) Bedömt ljud: 0 Maxeffekt: 1 700 W Höjd: 26 cm Bredd: 33 cm Djup: 48 cm Vikt: 5.0 kg Sladdlängd: 84 cm Tidsdisplay: Ja Temperaturdisplay: Ja Automatiska program: Ja Philips ++++ Modell: 7000 series Combi connected XXL HD9880/90 Pris: 5 499–6 032 kr Matlagning: 5 Pommes frites: 5 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 5 Energiförbrukning: 2 Pommes frites energi: 78.1 Wh Kycklingklubbor energi: 85.4 Wh Vårrullar energi: 144.3 Wh Hanterbarhet: 3 Rengöring: 3 Flytta och förvara: 2 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 27.7 °C Ljud: 3 Uppmätt ljud: 58.3 dB(A) Bedömt ljud: 3 Maxeffekt: 2200 W Höjd: 36 cm Bredd: 34 cm Djup: 44 cm Vikt: 9.3 kg Sladdlängd: 98 cm Tidsdisplay: Ja Temperaturdisplay: Ja Automatiska program: Ja Cosori ++++ Modell: CAF-P583S Pris: 2 489–2 849 kr Samlat betyg: 4 Matlagning: 4 Pommes frites: 4 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 4 Energiförbrukning: 3 Pommes frites energi: 76.1 Wh Kycklingklubbor energi: 88.5 Wh Vårrullar energi: 121.5 Wh Hanterbarhet: 4 Rengöring: 3 Flytta och förvara: 3 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 30.8 °C Ljud: 1 Uppmätt ljud: 62.4 dB(A) Bedömt ljud: 1 Maxeffekt: 1700 W Höjd: 35 cm Bredd: 30 cm Djup: 39 cm Vikt: 6.4 kg Sladdlängd: 99 cm Tidsdisplay: Ja Temperaturdisplay: Ja Automatiska program: Ja Ninja ++++ Modell: AF451 Pris: 3 699 kr Pommes frites: 1 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 5 Energiförbrukning: 3 Pommes frites energi: 65.1 Wh Kycklingklubbor energi: 76.0 Wh Vårrullar energi: 94.3 Wh Hanterbarhet: 4 Rengöring: 3 Flytta och förvara: 0 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 30.3 °C Ljud: 4 Uppmätt ljud: 54.7 dB(A) Bedömt ljud: 5 Maxeffekt: 2470 W Höjd: 33 cm Bredd: 44 cm Djup: 38 cm Vikt: 9.0 kg Sladdlängd: 77 cm Tidsdisplay: Ja Temperaturdisplay: Ja Automatiska program: Ja Electrolux ++++ Modell: E5AF1-4GB Create 5 Air Fryer Pris: 1 229–1 495 kr Matlagning: 3 Pommes frites: 3 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 5 Energiförbrukning: 3 Pommes frites energi: 83.4 Wh Kycklingklubbor energi: 73.0 Wh Vårrullar energi: 89.9 Wh Hanterbarhet: 3 Rengöring: 3 Flytta och förvara: 5 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 27.5 °C Ljud: 0 Uppmätt ljud: 64.6 dB(A) Bedömt ljud: 1 Maxeffekt: 1 350 W Höjd: 30 cm Bredd: 24 cm Djup: 33 cm Vikt: 4.3 kg Sladdlängd: 95 cm Tidsdisplay: Nej Temperaturdisplay: Nej Automatiska program: Nej Xiaomi ++++ Modell: Mi Smart Fryer 3.5l Pris: 875–1 380 kr Matlagning: 3 Pommes frites: 3 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 4 Energiförbrukning: 3 Pommes frites energi: 76.1 Wh Kycklingklubbor energi: 74.4 Wh Vårrullar energi: 95.0 Wh Hanterbarhet: 3 Rengöring: 3 Flytta och förvara: 5 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 30.2 °C Ljud: 4 Uppmätt ljud: 54.1 dB(A) Bedömt ljud: 5 Maxeffekt: 1 500 W Höjd: 31 cm Bredd: 26 cm Djup: 34 cm Vikt: 3.9 kg Sladdlängd: 100 cm Tidsdisplay: Ja Temperaturdisplay: Ja Automatiska program: Ja Philips ++++ Modell: Essential Connected Compact HD9255/90 Pris: 1 538–3 934 kr Matlagning: 3 Pommes frites: 3 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 5 Energiförbrukning: 3 Pommes frites energi: 78.4 Wh Kycklingklubbor energi: 83.0 Wh Vårrullar energi: 95.3 Wh Hanterbarhet: 3 Rengöring: 3 Flytta och förvara: 5 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 28.4 °C Ljud: 5 Uppmätt ljud: 52.1 dB(A) Bedömt ljud: 5 Maxeffekt: 1 400 W Höjd: 30 cm Bredd: 27 cm Djup: 37 cm Vikt: 4.5 kg Sladdlängd: 80 cm Tidsdisplay: Ja Temperaturdisplay: Ja Automatiska program: Ja Wilfa ++++ Modell: Crispier AF2B-550 Pris: 1 590–2 049 kr Matlagning: 3 Pommes frites: 3 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 5 Energiförbrukning: 2 Pommes frites energi: 78.0 Wh Kycklingklubbor energi: 82.6 Wh Vårrullar energi: 127.6 Wh Hanterbarhet: 3 Rengöring: 1 Flytta och förvara: 3 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 26.8 °C Ljud: 0 Uppmätt ljud: 64.3 dB(A) Bedömt ljud: 1 Maxeffekt: 1800 W Höjd: 32 cm Bredd: 30 cm Djup: 36 cm Vikt: 5.4 kg Sladdlängd: 96 cm Tidsdisplay: Ja Temperaturdisplay: Ja Automatiska program: Ja OBH Nordica ++++ Modell: Easy Fry XXL 2in1 AG801DS0 Pris: 2 290–2 632 kr Matlagning: 3 Pommes frites: 3 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 5 Energiförbrukning: 3 Pommes frites energi: 79.1 Wh Kycklingklubbor energi: 130.0 Wh Vårrullar energi: 131.7 Wh Hanterbarhet: 3 Rengöring: 3 Flytta och förvara: 3 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 45.1 °C Ljud: 4 Uppmätt ljud: 53.9 dB(A) Bedömt ljud: 5 Maxeffekt: 1830 W Höjd: 36 cm Bredd: 31 cm Djup: 43 cm Vikt: 5.6 kg Sladdlängd: 87 cm Tidsdisplay: Ja Temperaturdisplay: Ja Automatiska program: Ja Emerio ++++ Modell: AF-125024 Pris: 899 kr Matlagning: 3 Pommes frites: 2 Kycklingklubbor: 5 Vårrullar: 5 Energiförbrukning: 3 Pommes frites energi: 79.0 Wh Kycklingklubbor energi: 75.5 Wh Vårrullar energi: 94.1 Wh Hanterbarhet: 3 Rengöring: 2 Flytta och förvara: 5 Kvalitetsintryck: 5 Säkerhet: 5 Maxtemperatur utsida: 27.7 °C Ljud: 2 Uppmätt ljud: 59.3 dB(A) Bedömt ljud: 2 Maxeffekt: 1500 W Höjd: 32 cm Bredd: 29 cm Djup: 39 cm Vikt: 3.9 kg Sladdlängd: 116 cm Tidsdisplay: Ja Temperaturdisplay: Ja Automatiska program: Nej
Text: Jonas Ryberg och Hampus Engstedt
Testansvarig: Lisa Wärmegård ▪ Läs alla tester av Råd & Rön HÄR Aftonbladet Plus Testkalender – HÄR

Summary: Råd & Rön har testat 12 oljefria fritöser, även kända som "airfryers", med olika resultat på pommes frites, kycklingklubbor och vårrullar.

Summary: Luftfritöserna har förbättrat sig avsevärt sedan tester för sex år sedan och ligger nu nära oljefritösernas prestanda.


Trump-rådgiver foreslår «medlemsnivåer» i Nato

Hvor mye hvert land betaler til sikkerhetsalliansen skal delvis styre, mener rådgiver Keith Kellogg. – Der jeg kommer fra, betyr allianser noe. Men om du skal være del av en allianse, må du bidra til alliansen og faktisk være del av den, sier Kellogg til Reuters. Han har vært Trumps nasjonale sikkerhetsrådgiver, samt stabssjef i Det nasjonale sikkerhetsrådet i USA.  Kellogg har også vært sikkerhetsrådgiver til tidligere visepresident Mike Pence. I et intervju med nyhetsbyrået sier Kellogg at han mener at Nato-medlemmer som ikke bruker minst to prosent av bruttonasjonalprodukt (BNP) på forsvar, burde miste beskyttelsen som artikkel 5 gir. Den sier at et væpnet angrep mot en eller flere av Nato-medlemmene skal betraktes som et angrep mot dem alle. «Medlemsnivåer» Kellogg ville ikke si overfor Reuters hvorvidt han har diskutert forslaget sitt med Trump, selv om han hevder de ofte diskuterer fremtiden til Nato. Kellogg legger også frem forslag om et Nato-møte i juni 2025 om Trump tar tilbake Det hvite hus. Det er der han mener «medlemsnivåer» i Nato bør være tema, hvor dem som bruker minst to prosent av bruttonasjonalprodukt på forsvar bør få nyte flere privilegier enn landene som ikke gjør det.  Kellogg peker på at det finnes andre, mindre alvorlige sanksjoner som kan være aktuelle, som å miste tilgang til treninger eller delt utstyr.  – Dersom president Trump blir gjenvalgt, etter at valget er over, ville jeg gitt alle det vi kaller et «varsel». Jeg ville nok sagt at det er der vi gir dem sjansen til å forberede seg slik at vi kan diskutere det i juni, sier han, og peker på det foreslåtte møtet. Trumps presidentkampanje har ikke kommentert saken overfor Reuters, men har tidligere pekt på Kellogg som en politisk rådgiver som kan ta en rolle i Trumps administrasjon. Ut mot Nato Trump blir etter alt å dømme republikanernes kandidat til presidentvalget i november. På valgmøtet i South Carolina lørdag antydet den tidligere presidenten at om han skulle bli president, så ville han ikke nødvendigvis ha beskyttet Nato-medlemsland som ikke bruker nok penger på forsvar, dersom de skulle bli angrepet av Russland. – Nei, jeg ville ikke beskyttet dere. Tvert imot, ville jeg heller oppfordret Russland til å gjøre hva faen de ville. Dere er nødt til å betale, sa Trump at han fortalte en ikke-navngitt president i et større Nato-land. Sittende president Joe Biden har gjort et sterkt Nato til et hovedtema i sin utenrikspolitikk. Trumps uttalelser sprer derimot usikkerhet om alliansens fremtid etter det amerikanske valget i november.

Summary: Keith Kellogg, Trumps tidligere rådgiver, foreslår betinget Nato-beskyttelse basert på forsvarsutgifter.

Summary: Dette innebærer at bare land som bruker to prosent av BNP på forsvar nyter beskyttelsen fra artikkel 5.

Summary: Kellogg foreslår et Nato-møte i 2025 for å diskutere «medlemsnivåer» dersom Trump blir president igjen.


Åpner opp om uttaket av sønnen: – Det må han tåle

HAMAR (VG) Han skjønte at uttaket av sønnen ville bli omdiskutert. Nå forteller Ståle Solbakken om vurderingene som førte til at Markus Solbakken (23) ble landslagsspiller.  – Jeg visste at det ville bli diskusjoner. Jeg visste at det var et historisk uttak. Jeg var trygg på at vi hadde gjort det riktige, men det vet du ikke før du ser om det fungerer i praksis og i kamp. Det gjelder alle spillere, sier Ståle Solbakken.  Han møter VG til en prat i solfylte Hamar. Fra tribunen på Briskeby har han mange ganger sett sønnen spille kamper for HamKam. Nå svarer han for det som har blitt de siste dagers snakkis.  Mange ble overrasket da landslagssjefen tok ut sin egen sønn i landslagstroppen som skal møte Jordan og Georgia de neste ukene.  – Det vil helt sikkert være rart for Markus å sitte på det første møtet. Kanskje litt for meg også, men mest for ham. Så går det seg til, sier Solbakken.  – Har du og Markus snakket noe om hvordan han skal løse det å sitte i garderoben, hvor det er lett for at treneren snakkes om?  – Han må bare være seg selv. Jeg har et avslappet forhold til det. Han har opplevd dette hele livet. Jeg tror at er det en ting han har så er det veldig, veldig sterk mentalitet. Han tåler mye. Han er en omgjengelig person. Samtidig skal han måtte høre at ... og det må han tåle. Det tror jeg han skal være forberedt på.  – Tenkte du noen gang over på forhånd om dette ville bli for komplisert?  – Ja, men samtidig så må ikke det overgå at vi skal ta ut de vi mener er de beste til enhver tid, sier Solbakken.  – Brede og jeg diskuterte litt, men utover det diskuterte vi kun de sportslige greiene. Så må jeg ta den siste avgjørelsen på om dette er for komplisert eller om han skal være fem eller syv prosent bedre enn de andre for å være med, sier Solbakken.  – Hvor tøff var den evalueringen rundt om han skulle være med eller ikke?  – Den var tøff. Jeg er ganske kynisk, men samtidig så må det ikke komme dit at han blir skadelidende. Du kan snu det på hodet: Hvis han hadde hett noe annet og vært blant de to-tre beste spillerne på laget som har vunnet ti kamper på rad, og som akkurat har slått noen av de vanskeligste motstanderne og vært dominerende. Da hadde det ikke vært et tema. Temaet oppstår fordi han er sønnen min.  Det er heller ikke slik at det ikke er konkurranse. Solbakken er åpen om vurderingene rundt noen av sønnens konkurrenter:  – Jeg ser nok ikke Kitolano som en direkte konkurrent til Markus. Han er mer en løper, en som ikke er en ballsentral. En litt annen type spiller enn det Markus og Patrick Berg er. Han var nok mer opp mot (Emil) Breivik.  – Mannsverk har vi sett. De to klart beste kampene han har gjort var mot Galatasaray nå i Champions League.  – Emil så vi senest dagen før uttaket. Han er en spiller vi har fulgt nøye og som ligger litt i den gruppen. Han har slitt litt med å ta det siste steget og klore seg fast til å spille litt mer.  – Hva får du i Markus som du da ikke får i Bohinen eller Mannsverk?  – De er litt forskjellige. Markus flytter nok beina fortere enn de to og har større aksjonsradius defensivt. Mannsverk har mer nærkampstyrke. Så har Emil et finslepent venstrebein.  – Du kan sammenligne spillerne til du dauer, men til slutt handler det om magefølelsen og totaliteten. Det kanskje aller viktigste er «ferskvare-bildet». Stråler han av overskudd? Det gjelder andre posisjoner også. Du kan bruke Moi som eksempel. Jeg synes ikke han har det overskuddet i spillet sitt som han har på det beste. Så må det vippe den ene eller andre veien.  Solbakken sier han fikk tydelige tilbakemeldinger fra sine assistenter om at sønnen burde med i troppen.  Blant dem er Brede Hangeland som bor rett ved Viking stadion og som er god kompis med Viking-trener Morten Jensen. I analyseavdelingen på landslaget jobber Pål Fjelde, som fram til i sommer jobbet i Viking.  Men VGs lille teori om at mange med nær tilknytning til Markus Solbakken og Viking har vært med i avgjørelsen kjøper ikke landslagssjefen.  – Nei, den har jeg ikke tenkt på før nå, sier Solbakken og ler.  – Jeg tror det er ingen trenerteam i verden som har sett mer fotball enn det vi har gjort. Vi ser alle. Vi har meg, Kent (Bergersen), Brede (Hangeland), Andrew (Finlay), Bjørn-Vidar (Stenersen), Pål (Fjelde) og Frode (Grodås). Legg sammen alle de, pluss at vi inn mot samling intensiverer det og går inn i detaljene, sier Solbakken.  – Ser du at det kan være vanskelig å si imot deg som landslagssjef hvis noen er uenige?  – Ja, det ser jeg. Men jeg tror at vi har en åpenhetskultur. Jeg tror ikke det er noen som er redd for å si det motsatte. Det var en bred enighet om at Markus burde være med, sier Ståle Solbakken.  Norge møter Jordan torsdag 7. september til vennskapskamp. 12. september venter Georgia til EM-kvalifisering på Ullevaal.  PS! Markus Solbakken gikk av treningsfeltet til Viking torsdag med en skade. Pappa Solbakken snakket med sønnen torsdag og sier det virker å gå bra med Viking-spilleren.

Summary: Landslagssjef Ståle Solbakken har tatt ut sønnen Markus Solbakken, i troppen som skal møte Jordan og Georgia de kommende ukene.

Summary: Solbakken senior har gitt uttrykk for at det var en vanskelig avgjørelse, men at han følte selvsikkert at dette var det beste valget. Han understreker at uavhengig av familieforbindelser, var målet å velge de beste spillerne til enhver tid.

Summary: Han understreker at utfordringen oppstår fordi Markus er hans sønn, og hvis Markus hadde hatt et annet etternavn og fremdeles levert på samme måte, ville det ikke vært en diskusjon.

Summary: Solbakken avviser også forslag som sier at hans beslutning kunne være påvirket av personer nær hans sønn og klubben Viking, og understreker at valget ble gjort basert på omfattende vurderinger av alle spillere.


Anders (35) er problemhusets nye eier: – Litt overrasket

Den tidligere eiendomsbaronen reiser verden rundt for å løpe fjellmaraton. Nå har han kjøpt skandaletomten i Bergen – usett fra en flyplass i Hongkong. – Der og da bestemte jeg meg for å by på eiendommen, sier Anders Kjærevik (35) til Bergens Tidende. Han er utdannet tømrer, har en bachelorgrad fra Norges Handelshøyskole (NHH) og var økonomisk uavhengig i en alder av 25. Så ofret han million-businessen innenfor eiendom for å løpe hundrevis av kilometer i uken.  Nå har Kjærevik kjøpt den mye omtalte eiendommen i Åsane i Bergen – til 1,6 millioner over takst. – Jeg er litt overrasket over at jeg faktisk nå antageligvis sitter som eier av eiendommen, skriver han i en SMS til VG. Salget av Kollåsen 54 ble et faktum tirsdag denne uken. Eierne Judith og Alf Eikevik fortvilte over at livsverket måtte selges mot deres vilje. – Jeg sitter kun igjen med bitterhet. Det er en del mennesker som kan kysse seg et visst sted, sa Alf Eikevik til Bergens Tidende. Avisen var med da ny og gammel eier møttes på eiendommen onsdag. – Da jeg så historien om paret i Åsane, syntes jeg synd på dem. Så mange års kamp mot kommunen, for så å sitte igjen med ingen ting. Det er for galt, sier Kjærevik overfor dem. Han beskriver en «skrekkblandet fryd» etter å ha sett sitt nye hus for første gang. Seks millioner i rivningskostnad Eiendommen ligger idyllisk til i Åsane med utsikt over Byfjorden. Stridens kjerne er et ulovlig svømmebasseng. Ekteparet Eikevik har kjempet mot kommunen i 17 år, før saken endte med tvangssalg. Les mer om det i bunnen av saken. VG reiste over fjellet og fulgte en visning tidligere i november. Det vrimlet av folk.  Kjærevik var ikke blant dem. Han la inn bud fra flyplassen i Hongkong. – Jeg har kanskje kjøpt katten i sekken. Jeg er glad i katter, så jeg får eventuelt leve med det, sier Kjærevik til Bergens Tidende. Rivningskostnad på seks millioner og dagbøter på 800 kroner døgnet, skremte ham åpenbart ikke bort. Eiendommens verdi er anslått til 5,8 millioner kroner. Tvangssalget ble lagt ut til en brøkdel av prisen – 500.000 kroner. Flere skal ha vært med i budrunden hvor det til slutt sto mellom to givere. Kjærevik gikk seirende ut med et bud på 2,1 millioner. Det er 1,6 millioner mer enn hva den ble lagt ut for. Bergen kommune har godkjent salget. Nå gjenstår kun en stadfestelse på tvangssalg fra Hordaland tingrett. Sier Eikevik-paret kan bli boende Kjærevik har ikke bestemt seg for hva han skal bruke eiendommen til. – Det viktigste blir å løse opp i floken med ulovlighetene, skriver han til VG. Overfor Bergens Tidende antyder 35-åringen at de tidligere eierne ikke trenger å skynde seg ut av hjemmet: – Jeg vil gjerne at Eikevik-paret blir boende. De skal ikke stresse med å flytte ut, så ser vi hva som skjer. Jeg vet ikke om jeg noen gang vil flytte inn dit selv, sier han til avisen. Når VG snakker med Kjærevik på telefon torsdag kveld forteller han at han skal overta boligen i april. – Tror du at du har gjort et godt kjøp? – Jeg håper jo det. Og så tenker jeg litt på de som bor der. Nå sitter de igjen med litt penger i stedet for å være gjeldsslaver. – Nå som du har sett eiendommen, angrer du? – Ja, på en måte og på en annen måte ikke. Det er mange variabler jeg ikke vet. Nå skal jeg sette meg ned med arkitekter og finne ut hva vi skal gjøre. Det løser seg nok, men blir en del arbeid. Selv har Kjærevik egen leilighet i Åsane og et småbruk på Varaldsøy i Hardanger. Dessuten reiser han verden rundt for å løpe fjellmaraton. – Det blir vanskelig å kombinere løp med arbeid på eiendommen. Jeg må nok ha folk til å gjøre det meste for meg, sier Kjærevik til Bergens Tidende. 35-åringens historie har tidligere blitt omtalt av TV 2 og Aftenposten.

Summary: Anders Kjærevik (35) kjøpte skandaletomten i Åsane i Bergen usett fra en flyplass i Hongkong, og betalte 1,6 millioner over takst.

Summary: Kjærevik er en tidligere eiendomsbaron som reiser verden rundt for å løpe fjellmaraton.

Summary: Eiendommen, som har et ulovlig svømmebasseng, ble tvangssolgt etter at  eierne  hadde kjempet mot kommunen i 17 år.

Summary: Kommunen har godkjent salget, nå venter stadfestelse fra Hordaland tingrett.

Summary: Kjærevik, som overtar boligen i april, har ikke bestemt seg for hva han skal bruke eiendommen til.


Kun i Mexico smeller det mer enn i Sverige. Derfor velger de kriminelle sprengstoff.

Sverige styrer mot et rekordår i antall eksplosjoner. Nå går de gjengkriminelle etter boligområder. Eva-Lotta Bexter bor i et brunt hus i et villastrøk utenfor Stockholm.  De siste dagene har hun forberedt seg på at sønnen skal flytte inn til henne, forteller hun til Dagens Nyheter. Til vanlig bor han hos sin far i Hässelby, men der har det vært to eksplosjoner bare den siste uken. Det føltes ikke lenger trygt for ham der.  Men torsdag ble også morens villastrøk en del av voldsbølgen i Sverige. Og det på en måte som bekymrer ekspertene.  Sprenger boliger Konflikter i gjengmiljøer herjer med Sverige – også med sprengstoff. Det svenske politiet venter at 2023 kan bli et rekordår i antall eksplosjoner:  Torsdag ble nabolaget til Bexter forvandlet til et inferno av planker og knuste glass. Et hus har fått sprengt bort en vegg. Eksplosjonen er en del av det politiet ser på som en bekymringsfull tendens: Før var det næringsbygg som gikk i luften. Nå er det boliger. Mexico er det eneste landet, som ikke er i krig, som har flere detonasjoner med håndgranat enn Sverige, sier kriminolog Ardavan Khoshnood ved Universitetet i Lund til Aftenposten. Men hvorfor velger gjengmedlemmene sprengstoff? 1. Stor psykologisk effekt En eksplosjon i en boligblokk eller i et boligområde rammer langt flere enn ved målrettede angrep med våpen.  Ifølge det svenske politiet er målet ofte å skremme, fremfor å skade. Men risikoen for skader er likevel stor. Noen kan komme forbi til feil tid. Sist uke mistet en tilfeldig kvinne (25) livet etter en kraftig eksplosjon i Uppsala.  – Det utfordrer trygghetsfølelsen fundamentalt, sier professor i sosialt arbeid Torbjørn Forkby til SVT: – Før var det et gjengproblem. Nå er det et samfunnsproblem.  2. Lettere å gjennomføre Kriminolog Khoshnood viser til at om man skal skyte noen, så må man være på et sted til et bestemt tidspunkt, spane og vente på personen.  – Med sprengstoff kan man ta seg fra punkt A til B, sprenge, og dra derfra, forklarer han. Det gjør det også vanskeligere å få tak i gjerningspersonen. 3. Lite bevis Politiet sier bombehendelsene er vanskelig å etterforske, fordi bevisene bokstavelig talt går opp i røyk. – Og skulle politiet pågripe deg, så har du ingenting på deg, til motsetning fra en pistol, sier Khosnood. En fjerde forklaring peker på mer dyptgripende problemer i det svenske systemet.  4. Tilgang og lovverk Politiet mener at gjengmedlemmene bruker håndgranater som smugles over grensen. Men det vanligste er bruk av dynamitteksplosiver.  – Vi har sett at kriminelle har fått tak i sprengstoff på byggeplasser, skriver politiet.  Sjef ved det nasjonale bombedatasenteret, Malin Nygren, sier til Sveriges Radio at det er mye dynamitt i landet fordi Sverige er bygget på fjellgrunn. De siste årene har de sett at enkelte i byggebransjen legger til rette for at sprengstoff havner i feil hender.  – Det er enkelt å stjele, det er ingen som har kontroll, sier en kriminell bygningsarbeider som Dagens Arbete har snakket med.  De har kartlagt hvordan et halvt tonn med eksplosiver har forsvunnet fra svenske byggeplasser de siste fem årene. Journalistene har også funnet manglende kontroll og hull i lovverket som gjør det enkelt for kriminelle å få tak i sprengstoffet.  Avdekker også mer Politiet har nå fått økte ressurser til å gå etter eksplosiver.  Antall funn av farlige gjenstander, har skutt i været.  – Av funnene som gjøres er om lag en tredjedel vurdert til å være skarpe og ville trolig ha ført til et større antall eksplosjoner dersom de ikke hadde blitt beslaglagt, skriver politiet.  Plukker glass Større beslag er en mager trøst i Kungsängen i Upplands-Bro nord for Stockholm. For torsdag morgen våknet altså også Eva-Lotta Bexter til knuste vinduer. For Bexter var det skjebnens ironi at hun plukker glass ut av eget hus én dag før sønnen skulle flytte inn.  – Her bor vi i verdens tryggeste område, hvor militæret trener og er konstant til stede – slik skjer det. Det er utenkelig, sier hun til Dagens Nyheter.

Summary: Sverige herjes av vold på grunn av en krig mellom kriminelle gjenger. Stadig oftere skjer eksplosjoner i boligområder.

Summary: Gjengmedlemmene bruker eksplosjoner fordi det er lett å gjennomføre, fører til færre bevis og har stor psykologisk effekt.

Summary: Mye sprengstoff stammer fra svenske byggeplasser.


Ble Haaland-skade «avslørt» på Fantasy Premier League?

Det som skal være medlemmer av Haaland-familien kunne over én dag før Manchester Citys kamp avsløre problemer for jærbuen via Fantasy Premier League. Fantasy-miljøet på Twitter har nemlig plukket opp at det som skal være flere personer tett på Erling Braut Haaland tok ham ut av sine Fantasy-lag før helgens kamp mot Luton – en kamp Haaland stod over på grunn av skade. Det sirkulerte rykter mange timer i forkant av kampen om at Haaland ikke var med i troppen. Men lenge før kampstart søndag, var det flere i det som skal være Haaland-familien som gjorde noen interessante bytter på «Fantasy Premier League». Fristen for å gjøre endringer på laget før en runde er halvannen time før første kamp i runden. Forrige helg var det Crystal Palace – Liverpool som startet klokken 13.30 den 9. desember.  Fristen for å levere laget i spillet var med andre ord klokken 12.00. Når rundene sparkes i gang kan brukerne se hva slags endringer som rivaler har gjort.  Da kunne en blant annet se at profilen som bærer pappa Alfie Haaland sitt navn hadde satt sin sønn ut av laget. Dette var altså tilgjengelig informasjon fra klokken 13 lørdag. – Styrer ikke den, skriver pappa Alfie Haaland i en kort kommentar til VG. – Hvem er det som styrer brukeren? Det har ikke lyktes VG å få svar på oppfølgingsspørsmålet. Manchester City spilte kamp 25 timer etter at byttene først ble synlige.  Dermed kunne meget (og litt i overkant?) observante Fantasy-brukere få med seg at Haaland ble vraket på laget til familiemedlemmer og kompiser.  VG har også sett at profiler som bærer navnet til venner nær jærbuen tok Haaland ut av laget før forrige runde. Det tidligste byttet har blitt observert 7. desember, dagen etter Citys tap mot Aston Villa. Skaden ble ikke allmenn kjent før søndag, 10. desember. Samme dag vant Manchester City 2–1 mot Luton uten Haaland i troppen. – Ikke et brudd, men en stressreaksjon på beinet, har Manchester City-manager Pep Guardiola sagt om skaden. Manchester Evening News skriver tirsdag at Haaland ikke var på trening. Onsdag spiller laget en betydningsløs kamp mot Røde Stjerne, ettersom de lyseblå allerede er vinner av sin gruppe i Champions League.  Guardiola sa søndag at de ser an skaden «dag for dag».  Dermed er det kanskje en mulighet for at Haaland spiller semifinalen i klubb-VM, som sendes på VG+ Sport. Turneringen begynner tirsdag kveld, som du kan se her.

Summary: Flere profiler på Fantasy Premier League som bærer navnet til personer nær Erling Braut Haaland «avslørte» en mulig skade på ham før helgens kamp mot Luton.

Summary: Profilene tok ham nemlig ut av sine «Fantasy Premier League»-lag før kampen - noe som har vakt oppsikt på internett.

Summary: Haalands far, Alfie, sier han ikke styrer sin egen Fantasy-bruker. Han svarer ikke på spørsmål om hvem som styrer den kontoen.

Summary: Skaden ble først offentlig kjent søndag. Manchester City vant 2-1 mot Luton - uten Haaland.


Bruker danske kroner: – Føles som at Norge er på tilbud

Det er deilig å være nordmann i Norge – særlig om du betaler i utenlandsk valuta.  Tenk deg at du er norsk, flytter til Danmark og når du kommer tilbake så er alt på tilbud. Akkurat det er tilfelle for Hans-Christian Bauer fra Asker.  Han har de siste 20 årene bodd i Danmark, hvor han jobber som arkitekt.  – Etter at jeg studerte her ble jeg bare værende, sier Bauer, som til daglig er å regne som en københavner. Det angret han nok ikke på under sommerens norgesvisitt. Bauer får nemlig betalt i danske kroner.  Med dagens kurs tilsvarer 100 danske kroner rundt 150 norske kroner.  – Da jeg flyttet hit var den danske kronen lik som i Norge. Nå er den 40 prosent under. Det utgjør en stor forskjell, forteller Bauer. – Det føles som at Norge er på tilbud.  Deilig å være københavner i Norge Hans-Christian og familien tok nylig med det danske kortet på Olivia på Aker Brygge.  – Det var god verdi for pengene da jeg regnet det om til danske kroner.  Etter litt pizza, pasta og noe godt i glasset kom regningen: 1300 norske kroner. Omregnet fra norske kroner blir det 880 «danske» kroner. – Det var ikke dyrt i det hele tatt. – Jeg tror nesten ikke at jeg kunne fått den samme maten til den prisen i Danmark.  De danske kronene til Hans-Christian har også blitt et hett samtaleemne i hans norske familie, forteller han. – Vi har ledd litt av det. De bare: «Oi, kanskje vi også skulle fått et dansk kort», humrer valutavinneren. «The almighty dollar» – Jeg tenker bare dollar, flirer Ina Gaertner. Hun har vært i Norge siden 16. mai. Til daglig bor og jobber hun som eiendomsmegler i Florida, USA.  I sommer har hun investert både tid og penger i et oppussingsprosjekt på Akkerhaugen i Vestfold og Telemark. – Hvordan har du betalt for dette? – I amerikanske dollar, smiler hun.  – Vi valgte Carrara marmor benkeplate, som vi sannsynligvis ikke hadde gjort hvis dollaren ikke hadde vært så sterk. I likhet med Hans-Christian Bauer merker hun også at sommerens utgifter har blitt mindre.  – Jeg vil ikke kalle det latterlig billig, men absolutt mer rimelig.  – Jeg er vel ikke akkurat den som blir så gnien når jeg skal ut og kose meg på restaurantbesøk. Når du føler at det ikke er dyrt på Aker Brygge, det er da du skjønner at dollaren er sterk. – Blir motsatt for dem Rente- og valutaekspert Nils Kristian Knudsen i Handelsbanken har ikke vanskelig for å forstå at Norge nå kan oppleves som billigere for reisende. – Det er klart at det som vi nå føler blir veldig dyrt, blir motsatt for dem, sier han og legger til: – Er du nordmann, og har etter hvert blitt vant til levekostnader i utlandet, så har det ikke bare blitt 20 prosent billigere, men betydelig mer. – Så det store tusenkronersspørsmålet; vil utviklingen vedvare?  – Vi tror at den norske kronen på mellomlang sikt faktisk vil bli svakere enn det vi er vant til. Kronen har allerede hentet seg inn igjen.  – I valutamarkedet skal en aldri si aldri – og vi kan ikke utelukke at kronekursen vil snu.

Summary: Hans-Christian Bauer fra Asker har bodd og jobbet i Danmark de siste 20 årene. Han opplevde Norge som «på tilbud» på grunn av valutaforskjellene da han besøkte landet i sommer.

Summary: Samme opplevelse har Ina Gaertner, som bor og jobber som eiendomsmegler i Florida, USA. Hun har merket at sommerens utgifter i Norge har blitt mer rimelige på grunn av styrken til den amerikanske dollaren.

Summary: Nils Kristian Knudsen, en rente- og valutaekspert i Handelsbanken, forklarer at norske levekostnader kan fremstå som betydelig billigere for nordmenn som har blitt vant til levekostnader i utlandet.


Pascal Engman: – Et menneskeliv i Sverige er ikke verdt noe lenger

Den svenske krimforfatteren Pascal Engman (37) tenker på døden en gang i halvtimen og forteller om boken han ikke turte å skrive – i frykt for sitt eget liv. «Den nye krimkongen heter Pascal Engman», skrev VGs anmelder om den nye krimboken «Bestselger» – og ga den svenske forfatteren terningkast 6 for andre gang på et halvt år.  – Jeg er veldig klar over at jeg lever midt i en drømmeverden nå, men jeg er like klar over at det ikke kommer til å være evig. – Snart kommer alt til å gå til helvete, sier Engman.  Vi møter ham i Gyldendals lokaler i forbindelse med lanseringen av «Bestselger» på norsk. Det er bare gått et lite døgn siden han landet i Stockholm etter to måneders skriveperiode med familien i hans andre hjemland Chile – og turen gikk så å si rett videre til Oslo og en lang rekke intervjuer og bokbad.  – Men jeg har en regel: Jeg skal aldri, aldri klage på livet som forfatter. For det er en sånn jævla frihet, og er det en ting jeg har strebet etter hele mitt liv, så er det frihet.  Det er snart 10 år siden han sluttet som journalist i Expressen for å satse alt på å bli forfatter. Livet er snudd på hodet siden den gang.  – Livet er virkelig totalt forandret. Da jeg sluttet i Expressen kunne jeg ikke engang få et banklån, sier han og forteller at det smalt allerede med den første boken «Patriotene». – Da agenten ringte og fortalte at forlag i Norge og andre land ville kjøpe rettighetene for helt uvirkelige summer, tenkte jeg. Hva faen er det som skjer? Jeg får betalt masse penger for å gjøre det jeg elsker aller mest: skrive.  Han skriver fra 07 til 11, og etterpå liker han å sitte alene på kafé i lunsjen der han godter seg når andre folk stresser tilbake til kontoret etter en liten time.  – Mens jeg kan lene meg tilbake og tenke på om jeg vil trene, hente sønnen min tidlig i barnehagen eller kanskje legge meg i badekaret og lese en bok.  I den nye boken lar han en suksessrik krimforfatter bli skutt og drept utenfor sitt hjem i Stockholm – på vei for å lansere en ny bok på bokmessen i Göteborg. Krimhelten Vanessa Frank skjønner raskt at forfatteren hadde mange kilder i det kriminelle gjengmiljøet – og at han trolig er drept på grunn av en ny bok han var i gang med. Denne bestselgerforfatteren minner veldig mye om den ekte forfatteren Pascal Engman – som selv har jobbet tett på gjengkriminaliteten og kokainverdenen i Stockholm. – Da jeg skrev om denne forfatteren og hvordan han ble drept, ble jeg tvunget til å tenke: Hvordan ville folk reagere dersom jeg faktisk ble skutt?  – Den første tanken til politiet ville – som i boken – være å knytte det opp mot gjengkriminelle og lete etter motiver der. Han forteller at han i likhet med forfatteren i boken ble kontaktet av en av Sveriges mest kjente kriminelle innen narkoverdenen – med spørsmål om han ville skrive en bok om ham.  – Jeg takket først ja. Men så begynte jeg å innse at det fantes mennesker i denne personens gamle liv som kanskje ikke ville at denne boken skulle skrives. Mennesker som ikke respekterer et menneskeliv så høyt, sier Engman. Han forteller at han har kjent på paranoia og dødsangst, og at han er blitt mer forsiktig etter at han fikk barn. – Og reddere. Det er klart jeg blir påvirket av å skrive om disse mørke greiene. Jeg forstår hvor fort det kan gå: – I det ene øyeblikket lever du, i det neste er du død. Jeg tenker nok på døden en gang i halvtimen! Jeg kan se på meg selv i speilet og fundere på hva det siste jeg kommer til å se i livet. Hvordan mitt siste øyeblikk blir.  – Det er jo så deilig å leve – og kanskje blir det ekstra herlig å leve når man samtidig har dødsangst, sier Engman.  Arbeidet med boken «Kokain» (2021) forandret hans syn på omverdenen.  – Det var så sørgelig alt sammen. Det som sitter sterkt i meg er at «alle» gjengkriminelle jeg var i kontakt med, egentlig ville forlate gjengkriminaliteten.  – Men det veldig vanskelig å komme seg ut. Vi har sett eksempler på to gutter som ble torturert til døde i skogen fordi de ikke ville utføre ordre fra gjenglederen. Bilder av likene deres ble spredt for å advare andre gutter mot å trosse ledersjiktet.  – Situasjonen er så jævla sinnssyk. Det må jobbes for å stanse rekrutteringen til gjengene, sier Engman. Som journalist og forfatter har han fulgt utviklingen i Sverige på nært hold. Bare i 2022 ble 62 mennesker skutt og drept i Sverige. Ifølge Engman har Sverige mer enn seks ganger så mange skyteepisoder som ender med drap, enn Danmark, Norge og Finland til sammen. – Et menneskeliv i Sverige er ikke verdt noe lenger. 15–16-åringer skyter i hjel en annen gutt for 100.000 kroner. Og hva gjør de med pengene? Jo, de går på NK dagen etter og kjøper merkeklær, forteller Engman.  I «Kokain» fra 2021 skrev han om kriminelle 20–25-åringer, men sier at han i dag måtte ha skrevet om 15-åringer. – Det er skremmende unge gutter som rekrutteres. Når du starter som 8-åring, og gjør grovere og grovere saker, blir det normalisert. Det er gutter som går ut av den svenske skolen som 15–16-åringer uten å kunne lese og skrive.  – Det eneste språket de lærer seg er vold og trusler.  Økt konfliktnivå fra svenske organiserte kriminelle er blant det norsk politi er spesielt urolige over i årets trusselrapport.  Engman mener Norge er som skapt for de svenske kriminelle nettverkene. – Norge er et rikere land og har et tillitsbasert samfunn - og det kan de kriminelle like å  virke i. De bruker åpenheten samfunnet er bygget på for å tjene penger. Det er nok dessverre uungåelig at svenske kriminelle bygger seg enda mer opp i Norge. I den nye boken skriver han også om 3d-printede våpen. Plastvåpen som faktisk fungerer.  – De første tre månedene i 2023 beslagla svensk politi like mange 3d-kopierte våpen som i hele 2022. Vi har en situasjon der 14-åringer kan skape sitt eget våpen på gutterommet. Det er bare et tidsspørsmål før vi får det første drapet med 3d-pistol, mener Engman.  Engman vokste opp med chilensk far og svensk mor – som begge jobbet mye for å få familien til å gå rundt. Likevel gikk han på en overklasseskole på Östermalm. – Jeg kjente meg utenfor veldig ofte. Det kan jeg kjenne på fortsatt, men nå liker jeg det. Som barn var det veldig sårt.  Samtidig som han opplevde at venner helt naturlig ble fraktet til landstedet i helikopter, spilte han fotball i den nå belastede bydelen Rinkeby.  – Jeg hadde nok ikke vært den forfatteren jeg er i dag uten, for jeg kan skrive om begge verdenene med autentisitet. Det var slik han skapte krimhelten Vanessa Frank, som er noe så sjeldent som en politietterforsker fra overklassen. – På den måten kan jeg skrive om min egen oppvekst i dette miljøet. De første to-tre bøkene så var jeg helt besatt av henne. Det eneste jeg kunne tenke på 24 timer i døgnet var Vanessa Frank.  – Nå tenker jeg bare på henne mellom 07 og 11, og det er bra, for det var faktisk grusomt å ha henne i hodet hele tiden.  Den nye boken er dedikert til Linnea og deres felles sønn Benjamin – og han skriver at han ikke ville klart seg uten kjæresten hverken som forfatter eller menneske. – Så takk, Tinder, ler han og forteller hvordan de møttes. – I begynnelsen turte vi ikke å si til så mange at vi traff hverandre på Tinder, det føltes ikke ut som noen vakker kjærlighetshistorie. Men jeg som ikke har kjent meg hjemme noe sted, kan nå kalle Linnea og Benjamin mitt hjem.

Summary: Den svenske krimforfatteren Pascal Engman gjør stor suksess med krimboken «Bestselger» som fikk terningkast 6 i VG.

Summary: Engman forteller at han er blitt kontaktet av en kjent kriminell for å skrive en bok om ham. Han takket først ja, men så begynte han å tenke på konsekvensene.

Summary: I hans nye bok «Bestselger» blir en forfatter som ligner på Engman selv skutt og drept av gjengkriminelle.

Summary: Forfatteren mener Sverige må ta grep mot gjengrekruttering og advarer om 3D-printede våpen.

Summary: Engman takker Tinder for kjæresten Linnéa.