Tucker Carlson har publisert et nesten to timer langt intervju med den russiske presidenten.  Det tidligere Fox News-ankeret offentliggjorde den mye omtalte samtalen med Putin natt til fredag norsk tid. Den russiske presidenten startet med en lang «historisk» utlegning om Ukraina som han omtaler som en «kunstig stat».   Han sier også følgende om krigen mot Ukraina:  – Det var Ukraina som startet krigen. Russlands mål er å stanse krigen, hevder Putin etter at Russland altså gikk til fullskala angrepskrig mot nabolandet i februar 2022. 54-årige Carlson var en av Fox News’ mest populære, men også omstridte stjerner. Han sluttet blant annet helhjertet opp om Donald Trumps påstand om valgfusk, og han hadde mange tilhengere blant konspirasjonsteoretikere langt ute på høyresiden, både i USA og internasjonalt. Carlson og Fox skilte plutselig lag i april i fjor, mindre enn en uke etter at selskapet inngikk et forlik i søksmålet fra Dominion Voting Systems, som lager stemmemaskiner. Siden da har det kontroversielle TV-ansiktet drevet for seg selv. Praten med Putin ble publisert på Carlsons egen nettside «The Tucker Carlson Network». «Kunstig stat» I tillegg til å anklage ukrainerne for å starte krigen, hevder Putin overfor Carlson at «ukrainerne føler seg fortsatt som russere». Og selv om han omtaler Ukraina som en «kunstig stat», sier han:  – Russland og Ukraina må før eller siden bli enige.  Likevel gjentar presidenten hva han har sagt utallige ganger siden han startet krigen:  – Russland har ennå ikke oppnådd målene sine for spesialoperasjonen, fordi et av dem er «denazifisering», som betyr forbud mot alle nazistiske bevegelser.  Putin hevder også at i Russland blir «nynazismens spirer knust». Kirby kommenterer  John Kirby i USAs nasjonale sikkerhetsråd har allerede kommentert denne delen av intervjuet.  Han sier at amerikanerne ikke bør tro på noe av det som Vladimir Putin sier i intervjuet med Tucker Carlson.  – Han invaderte et naboland uten noen provokasjon. Det vet amerikanerne. Det er mange som har lurt på hva Putin mener med «denazifisering».  Tucker Carlson spør presidenten om nettopp dette.  – Etter Ukrainas uavhengighet søkte de å finne sin identitet. De kom ikke opp med noe annet enn å bygge denne identiteten på noen falske helter som samarbeidet med Hitler, sier Putin blant annet.  Putin gjentar påstandene om at det var Ukraina som startet krigen i Donbas i 2014, og at det ble åpnet for ukrainsk Nato-medlemskap.  Putin gjentar også nok en gang at Vladimir Lenin har skylden for dette ved at han ga de sør-østre regionene til Ukraina, «selv om de aldri var noen del av Ukraina». – Da Sovjetunionen ble til i 1922 skapte bolsjevikene et Sovjet-Ukraina som til da ikke hadde eksistert i det hele tatt, hevder den russiske presidenten. Han snakket også om at Bill Clinton en gang åpnet for at Russland kunne bli medlem i Nato: – Hvis Russland så at Nato oppriktig ønsket at de skulle bli med i forsvarsalliansen, så ville det til slutt skje, mener presidenten. Putin snakker også om sitt forhold til Donald Trump, som nå igjen forsøker å bli valgt til amerikansk president: – Trump og jeg hadde et personlig forhold, sier Putin. Mange analytikere har pekt på at Trump er en foretrukket amerikansk president for Putin, blant annet fordi han har uttrykt skepsis til ytterligere amerikansk Ukraina-støtte.  Putin gjentar flere ganger i intervjuet at USA og Vesten må forstå at verden er i endring og at USA må legge bort tanken om dominans for en hver pris. Han snakker også om at USA er et «komplekst» land å forstå på grunn av lover på delstatsnivå og valgmannssystemet. Han hevder også at det er vanskelig å slå amerikanerne i propagandakrigen, «fordi USA kontrollerer all verdens medier». – Talkshow eller seriøs samtale?  Helt i starten av intervjuet, før den lange utlegningen,  kan det virke som om Putin prøver å ta Carlson litt på senga da han kjapt konfronterer amerikaneren: «Skal dette være et talkshow eller en seriøs samtale»?  Under Putins historiske utlegning kommer også en medarbeider inn med et dokument. Carlson klarer ikke å stanse Putins utlegning, men sier han ikke forstår hvorfor det er relevant.  Frykten for at Russland ikke er fornøyd med å ta Ukraina, og at andre land i den gamle østblokken blir neste mål, kommenterer også Putin.  – Vi er ikke interessert i Polen, Latvia eller noe annet sted.   Også helt opp mot dagen for invasjonen i februar 2022 avviste Russland at de hadde planer om å angripe nabolandet.  Tucker Carlson spør Putin om frykten for at Ukraina-krigen kan spre seg og utvikle seg til en atomkrig og snakker også om mulige avtaler mellom Russland og USA. – Hvorfor ringer du ikke Biden og sier: La oss løse dette problemet, sier Putin til Carlson. Putin sier han ikke har snakket med Biden siden invasjonen i februar 2022.  – Hvorfor skulle jeg ringe ham? Hva har jeg å snakke med han om?  Putins «enkle» svar på å få stoppet krigen er at USA slutter å levere våpen til Ukraina.  Den avskiltede tidligere Fox-journalisten har fått massivt med oppmerksomhet om intervjuet, også i Russland, etter at han annonserte dette for et par dager siden.

Summary: Tucker Carlson intervjuet Russlands president Vladimir Putin, som snakket om Ukraina-krigen, «denazifisering», og forholdet til Trump.

Summary: Putin hevder Ukraina startet krigen og at landet er en «kunstig stat», men at de må bli enige til slutt.

Summary: USAs nasjonale sikkerhetsråd oppfordrer til å ikke tro på Putins uttalelser i intervjuet.

Summary: Putin argumenterer mot amerikansk dominans og omtaler USA som et «komplekst» land.

Summary: Han utfordret også Tucker Carlson i starten av intervjuet og påstod at USA kontrollerer verdens medier.


Kan bli «bakterie-år»: – Ser toppen av isfjellet

Det er fem år siden forrige gang så mange var smittet av mycoplasma-bakterien i Bergen. Barn er mest utsatt.  Det er lite koronavirus i Bergen og influensasesongen har ennå ikke begynt.  Men nå bør du være på vakt mot en mindre omtalt bakterie som herjer i byen. Den heter mycoplasma pneumonia. – Den dominerer akkurat nå. Det er en bakterie som har sine topper med fire til seks års mellomrom. Det er cirka fem år siden vi hadde en topp sist, sier smittevernlege Marit Voltersvik i Bergen kommune. I forrige uke var det 30 personer i dekningsområdet til Helse Bergen som testet positivt for bakterien. Det er ti flere enn uken før, viser tall fra laboratoriet på Haukeland.  – Vi tenker at dette bare er toppen av isfjellet. De fleste går ikke og tester seg for en luftveisinfeksjon, sier Øyvind Kommedal, seksjonsoverlege ved mikrobiologisk avdeling på Haukeland universitetssjukehus. Siden starten av september har smittetallene bare gått én vei. Oppover.  – Vi mistenker at dette er et år der veldig mange kan få infeksjon med denne bakterien, sier Kommedal.  Økningen er «betydelig» i Vestland, men forekomsten øker i alle fylker, skriver FHI i en e-post til BT. Det er særlig barn, ungdom og unge voksne som rammes. Forrige utbrudd var vinteren 2017/2018.  – Det kan godt hende at vi får et utbrudd av mycoplasma pneumonia nå i høst. Omfanget av en eventuell epidemi er vanskelig å spå, skriver Trine Hessevik Paulsen, spesialist i allmennmedisin i FHI, til BT.  På landsbasis testet 79 personer positivt for bakterien i uke 41, mens det steg til 95 i forrige uke, viser ukesrapporten til FHI.  Bakterien kan gi infeksjoner både i øvre og nedre luftveier. Symptomene utvikler seg gjerne langsomt over flere dager til en uke.  – De fleste sykdomsforløpene er milde med feber, influensaliknende symptomer, hodepine, sår hals og heshet. Tørrhoste som er mer uttalt om natten er typisk, sier Paulsen.  Noen kan få lungebetennelse med behov for antibiotikabehandling, i noen tilfeller også innleggelse.  Vanlig penicillin virker ikke på mycoplasma fordi bakterien er uten cellevegg. Det gjør derimot andre typer antibiotika. Voltersvik forteller at mange har få eller ingen symptomer, mens noen kan få plagsom tørrhoste som varer lenge, gjerne i tre–fire uker.  Bakterien regnes ikke som veldig smittsom og smitter som regel ved tett kontakt. Barn mellom 3 og 15 år er mest utsatt.  – Hvorfor blomstrer denne bakterien opp nå? – Immuniteten i befolkningen kan ha gått ned, som gjør at flere er mottakelig for infeksjon. Noen år blir epidemiene store og mange kan få det, særlig på skoler, hvor mange er tett sammen, sier Kommedal.  Samtidig som mycoplasma-bakterien sirkulerer, viser tallene fra laboratoriet at dobbelt så mange har rhinovirus, altså forkjølelsesvirus. – Hvis man går med symptomer som hoste, tungpust og hodepine i fire–fem dager og det ikke begynner å snu, kanskje tvert imot blir verre, kan man gå til fastlegen og teste seg, sier Kommedal.  Det gjelder også hvis man allerede vet at flere i omgangskretsen din har fått påvist mycoplasma, påpeker han. Testen foregår ved at man får en pinne i halsen.  Dagen etter vil man normalt få svar på om man har mycoplasma-bakterien eller ei.  – Det er greit at folk er oppmerksomme på dette. Hvis man tar en test og får behandling kan man spare seg selv eller sine barn for mange unødvendige uker med sykdom, sier legen.

Summary: En bakterie ved navnet mycoplasma pneumonia herjer i Bergen.

Summary: Bakterien får sine regelmessige topper. Sist gang var for fem år siden.

Summary: I forrige uke testet 30 personer i bergensområdet positivt.

Summary: Bakterien påvirker spesielt barn, ungdom og unge voksne.

Summary: Bakterien kan gi infeksjoner i øvre og nedre luftveier, inkludert lungebetennelse. Mange har få eller ingen symptomer, mens noen kan få plagsom tørrhoste som varer lenge, gjerne i tre–fire uker.


Melby ber Støre se til sitt svenske motstykke: – Savner at han tar en tydelig rolle

– Jeg savner at Støre tar en tydelig rolle slik som vi ser at Sveriges statsminister gjør, sier Venstre-lederen. De siste dagene har utspill fra Sveriges statsminister og forsvarssjef vakt oppsikt: Faren for krig er reell. Vær mentalt forberedt. Dette er «blodig» alvor. SVT hadde onsdag snakket med folk i Jönköping som hadde begynt å «preppe», altså hamstre mat og utstyr. Retorikken er en annen enn i Norge. Her er det forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) og forsvarssjef Eirik Kristoffersen som har uttalt seg. De understreker at Norge står overfor en alvorlig sikkerhetspolitisk situasjonen og at Forsvaret rustes opp. Men de har ikke bedt folk tenke konkret gjennom hva man faktisk skal gjøre hvis det blir krig. Drar du på jobb den dagen, eller ikke? Det er et problem, mener Guri Melby. Taust fra Støre Venstre-lederen mener at regjeringen må kommuniserer hvilke farer og utfordringer som Norge står overfor, tydeligere: – Det er selvsagt en hårfin balanse mellom å skremme folk unødig, og å sørge for at folk har god beredskap. Men jeg tenker at dette går an. Jeg tror mange ønsker en tydelig beskjed om hva du skal gjøre for å være godt forberedt. Nå ber Melby statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) komme på banen. – Det er viktig for folk og Forsvaret å ha en tydelig politisk ledelse i en slik tid som vi lever i. Jeg savner at Støre tar en tydelig rolle slik som vi ser at Sveriges statsminister gjør, understreker Melby. Aftenposten har bedt Jonas Gahr Støre om å kommentere Melbys utspill. Statsministerens kontor henviser til Forsvarsdepartementet i denne saken. Frykter ikke bare invasjon Russlands stormangrep på Ukraina for snart to år siden er blitt til en langvarig utmattelseskrig. Vesten ser på Russland som en militær trussel, men en som for tiden er kraftig svekket. – Det er ingenting som tyder på et angrep mot Norge i nærmeste fremtid. Det er et svekket Russland i våre nærområder, sa forsvarssjef Eirik Kristoffersen til Klassekampen rett før nyttår. Men det er ikke bare den direkte militære trusselen fra Russland som Norge må ta høyde for, mener Melby. Andre trusler kan være: – Det er viktig at vi ikke luller oss inn i en forestilling om at fordi Russland bruker så mye ressurser i Ukraina, så har vi god tid til å gjøre oss klare. Det må reflekteres både i beskjedene som folk får, investeringene til Forsvaret og støtten til krigen i Ukraina, sier Melby. Og selv om forsvarsministeren og forsvarssjefen har påpekt at Forsvaret styrkes, mener Melby at budsjettet som ble vedtatt før jul, ikke legger opp til en stor nok styrking av Forsvaret. I tillegg planlegger Norge å gi mindre militær støtte til Ukraina i år enn i fjor. Russland er heller ikke den eneste som betyr noe for norsk sikkerhet. Politiske endringer i USA kan få enorme forsvars- og sikkerhetspolitiske konsekvenser for Norge, påpeker Venstre-lederen: – Å sikre at vi øker vår egen forsvarsevne er viktigere enn på veldig, veldig lenge.

Summary: Venstre-lederen Guri Melby etterlyser klarere kommunikasjon fra statsministeren om Norges sikkerhetssituasjon, lik det den svenske statsministeren har gitt.

Summary: Melby mener det er viktig å forberede befolkningen på mulige trusler, ikke bare direkte militære angrep, men også sabotasje og konsekvenser av misforståelser.

Summary: Hun er også kritisk til at forsvarsbudsjettet ikke er styrket nok og at den planlagte militære støttet til Ukraina i 2024 er mindre enn i 2023.


Fullt drama i Bergen: – Vitner om total desperasjon

Fortsatt er det ikke avgjort men som skal styre Bergen de neste fire årene. Torsdag snudde Christine Meyer (H) i Bybane-saken – og legger skylden på Rune Bakervik (Ap).  Valget er over, men i Bergen fortsetter valgdramaet.  Torsdag formiddag ba Christine Meyer (H) sittende byrådsleder Rune Bakervik (Ap) om å gå av innen klokken 16. – Det var en rekke telefoner, der hun ba meg om å gå av som byrådsleder innen arbeidsdagens slutt. Jeg sa at når det gjelder en slik beslutning, så må jeg snakke med partiet, kollegene, og de som har pekt på meg som byrådsleder, sier Bakervik til Bergensavisen.  – Det hele vitner om en total desperasjon, for å si det mildt. Jeg har aldri vært ute for noe så absurd før, noen gang.  Kjemper om støttepartier Rune Bakervik hadde egentlig varslet sin avgang som byrådsleder i Bergen etter valget. Så kalte han inn til nye forhandlinger.  Også Høyres Christine Meyer har vært i byrådsforhandlinger. Spørsmålet er hvilket av partiene som klarer å samle nok støtte fra andre partier til å få et flertall i bystyret, og dermed kan danne byråd.  Den store elefanten i rommet, er Bybane-saken.  Bystyret har for lengst vedtatt at banen skal gå over Bryggen. Men Bybanens trasé til Åsane står likevel høyt på sonderingsagendaen. Høyre må ha 34 mandater for å få flertall i bystyret, og det får de ikke med KrF og Venstre. Får å få flertall må hun søke støtte fra Frp, Bergenslisten og INP.  De tre partiene er alle imot at bybanen skal gå over Bryggen. Høyre har gjentatte ganger uttalt at de ikke vil gjenåpne Bybane-saken – noe som i forrige uke førte til brudd i sonderingene med Frp. Vil vurdere Bybane-spørsmålet Nå har imidlertid partiet snudd. Torsdag skriver Meyer på Facebook at Høyre nå likevel vil åpne for å sondere mulighetene for et samarbeid med partier som ønsker omkamp om tunnelen.  – Bergenserne har sagt ifra og stemt på partier som ønsker dette. Høyre har ikke gått til valg i denne perioden på utredning av et tunnelalternativ. Det er likevel fornuftig å få en slik gjennomgang, også for å se på kostnadene knyttet til bybaneprosjektet og innhente mer kunnskap, skriver hun. Meyer har ikke besvart VGs henvendelser torsdag, men sier til BT at hun ba Bakervik om å gå av torsdag for at Bryggen-traséen skulle bestå. – Det var han ikke villig til. Bakervik hadde en sjanse til å redde Bybanen. Jeg forventet at han ville gå av, da hadde han reddet Bybanen. Bakervik mener på sin side at Høyres helomvending er et trekk for å oppnå makt.  – De har solgt Bybanen til Åsane for å få makt. De må slutte å skylde på alle andre, og si det som det er, sier han til BA.  Dermed forlater Venstre og KrF forhandlingene. I stedet vil Høyre ha samtaler med INP, Bergenslisten og Sp, og gjenoppta sonderingene med Frp. Opprinnelig skulle Senterpartiet i samtaler med Ap torsdag. Nå går de altså i stedet til Høyre. I en pressemelding begrunner de dette med at de ønsker å sikre et styringsdyktig byråd for Bergen. Se også Christine Meyer på VGTV:

Summary: Torsdag ba Christine Meyer (H) byrådsleder Rune Bakervik (Ap) om å gå av.

Summary: Bybane-saken er den store utfordringen i Bergen politikk. Høyre trenger et flertall, noe de ikke klarer med støtte fra KrF og Venstre alene.

Summary: Torsdag snudde Høyre og sa at de vil åpne for å sondere mulighetene for samarbeid med partier som ønsker omkamp om tunnelen, noe de tidligere har uttalt at de ikke ville.

Summary: Venstre og KrF forlot nå forhandlingene, mens Høyre kobler sammen med INP, Bergenslisten, Sp, og Frp.

Summary: Senterpartiet skulle originalt samtale med Ap, men har nå snudd og ønsker å sikre et styringsdyktig byråd for Bergen med Høyre.

Summary: Bakervik mener Høyres endring er et trekk for å oppnå makt.


– Det blir som å asfaltere mens du kjører

Mikkjal Thomassen (48) førte en av Norges mest fotballgale byer tilbake til Eliteserien etter mer enn ti års ørkenvandring.  Nå venter serieåpning mot Bodø/Glimt mandag kl. 14.30 for Fredrikstads færøyske trener. – Er Fredrikstad klar for det første møtet med Eliteserien på 11 år? – Vi har i hvert fall gjort alt hva vi kan for at alle er klare. Vi startet i fjor med å sette en spillestil som vi kunne bruke også om vi rykket opp. Og så har vi utviklet oss på veldig mange plan. Spillene har utviklet seg mye individuelt. Vi har utviklet oss som kollektiv og lag og organisasjon. Så vi makser på alt hva vi kan. Så må vi se om det er nok. – Er Fredrikstad god nok til å klare seg i Eliteserien? – Vi har møtt et par eliteserielag i oppkjøringen, men jeg vet ikke hvor mye vi kan konkludere på grunnlag av treningskamper. Vi er veldig offensive på at vi kommer til å prestere til det maksimale av det vi har evne og kapasitet til. – I fjor startet Fredrikstad med å holde tett og samtidig score få mål. Så ble det annerledes utover høsten ... – Vi har 17–7 i målforskjell på ti treningskamper, så vi har en ganske høy snitt i kampene her med bra motstand. Vi har skapt veldig mange sjanser. Så jeg tror vi kommer til å se noe av utviklingen som vi så på høsten i fjor. Men at vi skal dominere kamper fra start i Eliteserien, som vi gjorde i Obos-ligaen i fjor, kan jeg være litt i tvil om... – Du har ikke mange spillere som har vært på dette nivået tidligere? – Vi kommer med et lag som ikke har særlig mye Eliteserie-erfaring, så da er du nødt til å lære fort. Det blir litt som å asfaltere mens du kjører. Vi vil være fleksible taktisk for å skape bedre forutsetninger for å få resultater. – Men 0,7 baklengsmål per kamp i oppkjøringen er bra? – Det er veldig bra, ja. Og vi har en veldig god struktur defensivt. Vi er veldig godt forberedt på de truslene som motstanderne kommer med. – Hvordan er det å være en del av den stolte Fredrikstad-historien? – Jeg tenker nok ikke så mye på den måten. Jeg synes man skal passe seg for å tenke for mye på seg selv i en slik kontekst. Jeg er mer opptatt av å være i min absolutt beste utgave. Å pushe klubben så mye som jeg kan hver eneste sekund, hver eneste time i hverdagen. – Men? – Men jeg har bare opplevd kjærlighet og enorm støtte og oppbakking her i byen. Og så er det litt støy som det alltid vil være rundt fotballklubber. Jeg opplever bare fornemmelsen av at det er oppriktig kjærlighet til klubben. Så jeg opplever på ingen måte noe annet enn at folk bryr seg og folk oppriktig ønsker at dette skal bli en positiv historie.  – Og? – Og jeg er veldig opptatt av at det ikke skal skygge for spillerne og skygge for de menneskene som jobber her. Fordi jeg tror ikke vi vokser godt i skyggen. Jeg tror du heller skal se på det som noe vi er stolte av. Noe som vi  kan drømme litt om, for kanskje å gjenskape noe av det. Så jeg tror det er viktig å bære på historien med riktig «mindset». Hvis den blir en tung ryggsekk, tror jeg det er helt umulig å få noe til. Så vi har vært litt bevisste på det. – Men det er en tradisjonsrik klubb? – Ja, men vi går ikke rundt og føler et press fordi det er en tradisjonsrik klubb. Det vil ikke hjelpe oss. Vi må se på det som en mulighetsrom. At vi kan kanskje gjøre noe veldig spennende for byen. – Blir en politietterforsker en annerledes trener enn andre? – Jeg tror alle trenere er selvlærte på et eller annet vis. Fordi du har helt din egen historie. Det har alle trenere. Og den reisen er den som danner dem. Du ser det hos  de største trenerne.  – Hvordan jobbet du? – Jeg var ansatt i dansk politi, utdannet i Danmark - og jobbet i en veldig organisasjon med 13.000–15.000 mennesker. Så kan du dra nytte av det også når du jobber i en mindre setting som i en fotballklubb.  Og så har jeg masse erfaring innenfor etterforskning og har jobbet med tunge saker. – Det er annerledes enn å være fotballtrener? – Ja, når du jobber i det offentlige, så er du pliktig til å levere ekstremt nøye observasjoner og data. Så jeg tror at du får en trening i ikke å jukse. Du får trening i å være veldig, veldig rasjonell og nøktern når du ser på ting. Jeg tror det er en læring som du kan ta med deg når du ser på ting som er innen sport. Ikke la seg påvirke for mye av tendenser eller følelser eller ... – Viser du lite følelser under kamper? – Nei, jeg er veldig pasjonert som person. Fordi jeg har vært i sporten siden jeg kunne gå og har veldig, veldig tro på at følelsene er en del av oss mennesker. Men jeg lar ikke det ta overhånd på en kamp der jeg nødt til å ha de analytiske brillene på. Da må jeg ta grep og informere spillerne. Hvis du er emosjonell, så kan du miste den biten. – Men? – Men det er tider hvor du må la emosjonene få kraft. Slik at gir energi og boost til laget ditt. Men det er vil variere fra trener til trener. Eirik Horneland har en stil, Erling Moe en helt annen.  Jeg tror ikke på riktig og feil. – Hvilken spiller på FFK vil norsk fotball snakke om de neste månedene? – Jeg tror det er mange som kan overraske positivt.  Jóannes Bjartalid overrasket mange i fjor.  Jeg tror Maï Traoré  har et nivå ikke som han ikke har fått forløst. Vi må hjelpe han til det. I forsvaret tror jeg både Sigurd Kvile og Maxwell Woledzi har et helt enormt potensiale. Så vil jeg nevne et lite «wild card», Sondre Sørløkk, som kom til oss fra 2. divisjon i sommer og som har tatt alle med storm her i Fredrikstad.  – Så skal jeg være kjedelig og si at vi er veldig bygget på et kollektiv. Så dette er ikke et 10+1-lag med ti vannbærere. – Hva tenker du om Eliteserien? – Jeg kjenner den litt etter å ha møtt Bodø/Glimt med Klaksvik i 2022. Så har det vært noen treningskamper og Viking i cupen. Det er en veldig intens liga med enorm fysikk og trøkk. Og det er en taktisk liga. 14. plass på klubbrankingen i Europa forteller at norsk fotball er i stor utvikling. – Er det en fordel for deg at du startet i Obos-ligaen fremfor å gå inn som Eliteserie-trener i 2024? – For meg var det en fordel å starte i Obos-ligaen med FFK. For vi må vokse som klubb. Vi hadde en organisasjon som var altfor liten til å kunne håndtere Eliteserien da jeg kom. Så vi har vokst, vokst veldig fort. Vi har fått veldig mange flere mennesker, og vi har utdannet spillerne våre veldig intenst. – Har det gått for fort? – Vi kunne godt ha brukt ett år til for å forankre og konsolidere og sånn. Men når vi skal være ærlige, så er vi veldig tilfredse med at det har gått så fort. Og så må vi bare ta nivået.  – Har du tatt med deg mye fra Klaksvik til FFK? – Nja, altså, jeg har tatt all min utdanning i utlandet, først i Danmark og så pro-lisensen i Norge. Og jeg har vært veldig mye på klubb-besøk rundt i Europa. Kanskje 25 klubber. Det har vært opptil en uke i klubber som Brøndby, Basel, Nordsjælland, Wolverhampton ... Jeg har vært ute og besøket trenere og tatt til meg kunnskap om hvordan det jobbes på høyeste nivå. Og så har jeg stått med Klaksvik i en situasjon der vi ønsket å bli en europeisk klubb. Det lyktes veldig godt. – Og med dårlig motstand på Færøyene? – Vi var veldig dominerende, og vi ville hele tiden veie vår suksess ute i Europa. Da får du det testet om det holder det du driver med.  – Hvordan er det mulig at du snakker så godt norsk? – Færøysk og norsk er veldig beslektet, selv om ingen skjønner noen ting om jeg snakker færøysk her. Men vi er jo norske. Færøyene er et norsk samfunn opprinnelig for tusen år siden. Jeg kjenner historien godt. Vår nasjonaldag er Olav den helliges dødsdag. Vi synger og danser norske folkesanger. Jeg kjenner veldig godt til norsk historie tilbake fra år 900 til 1100 og der omkring.  – Og skriftspråket? – Jeg snakker og skriver perfekt dansk, og dansk og norsk har jo ganske likt skriftmål. Nynorsk er kanskje ikke så lett, men hva heter det - bokmål - går fint. Jeg er litt ærgjerrig av meg. Jeg så på NRK i mange måneder før jeg flyttet hit. Vil du lese mer om norsk fotball? VGs store klubbmagasin om Tromsø IL inneholder 100 sider med reportasjer, gode historier og fakta om klubben. Magasinet kan kjøpes i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: Mikkjal Thomassen (48) har ført Fredrikstad tilbake til Eliteserien.

Summary: Den færøyske treneren mener laget er godt forberedt, men få spillere har Eliteserie-erfaring.

Summary: Thomassen sier kollektivet er viktig for FFK og nevner flere spillere med stort potensiale.

Summary: Han føler ikke press rundt å være en del av den tradisjonsrike klubben og vil heller se på det som en mulighet.


Russiske elever får ny lærebok i historie. Der avsløres det hva Putin mener.

MOSKVA (Aftenposten): Putin brukte historien til å rettferdiggjøre krigen mot Ukraina. Nå blir det pensum for russiske elever.
 Helt siden Sovjetunionens sammenbrudd i 1991 har russiske lærere kunnet velge blant mange lærebøker i historie. Ikke nå lenger. Når skolene starter opp igjen 1. september, vil lærerne på de to siste trinnene kun ha én bok hver. I løpet av et år vil det bli slik på alle trinnene. Russiske elever vil lære noe helt annet enn det norske elever gjør. – De to bøkene er fulle av løgner, sier Anastasia (57). – Myndighetene bruker lærebøkene i historie for å fremme sine politiske mål, mener Maks (55). De er lærere i 10. og 11. klasse. Det tilsvarer videregående i Norge. Aftenposten bruker kun fornavnene deres fordi de kan miste jobben og få trøbbel med politiet. – Lærebøker i historie gjenspeiler alltid samfunnet og tiden de blir skrevet, og det finnes ikke helt objektive lærebøker. Likevel blir dette noe helt annet. Man kan ikke kalle det lærebøker. Det er ren propaganda, sier Anastasia.  Hva sier den om krigen? Det nye pensumet tar for seg sovjetisk og russisk historie fra 1945 og frem til i dag. Om krigen mot Ukraina heter det: Ros og kritikk Lærebøkene får ros i statlige russiske medier. – Vi har rett til å tolke vår egen historie slik vi ønsker, uten noen påvirkning utenfra, sa Vladislav Kononov fra presidentadministrasjonen. I uavhengige russiske medier har det vært mye kritikk. Historikeren Oleg Petrovitsj-Belkin gikk gjennom det nye pensumet. Mange av faktaene er funnet på eller falske, mente han. Det samme sier den kjente historikeren Andrej Zubov. – Putin bruker historien for å legitimere sitt eget regime. Han bruker den politisk, sier han til Aftenposten. I Russland må man ta den offentlige historieskrivingen på største alvor fordi det kan få enorme konsekvenser, påpeker kommentatoren Ivan Davydov. Sommeren 2021 publiserte president Vladimir Putin en større artikkel om «Den historiske enheten mellom russere og ukrainere». Mye av det han skrev der, var det samme som han sa da han sendte store styrker inn i Ukraina 24. februar i fjor.  Og dette kommer til å påvirke livet vårt i årevis, hvis ikke for alltid, mener Davydov. Stalin er helt Sovjetlederen Josef Stalin var ansvarlig for millioner av tapte menneskeliv. Nå er han en helt som gjorde Sovjetunionen til en supermakt. – På 1990-tallet ble Stalin fremstilt som en tyrann, en bølle og en inkompetent kommandør som gjorde at mange soldater mistet livet. Nå skrives det objektivt om ham. Han forsvarte våre utenrikspolitiske interesser, sier Mikhail Myagkov til Aftenposten. Han er vitenskapelig direktør ved Den militærhistoriske foreningen. Det er en nasjonalistisk organisasjon som skal påse at historieskrivningen er «patriotisk og korrekt». Hva mer står det? Hvordan startet dette? I 2013 klaget Putin over at lærebøkene hadde ulike tolkninger av historiske hendelser. Han etterlyste derfor én godkjent tekst som var klar og tydelig.  Det ble utarbeidet retningslinjer for hvordan dette skulle skje, og det ble gjort av daværende leder for Den historiske sannhetskommisjonen, Sergej Narysjkin. I dag er han sjef for etterretningstjenesten. Juks? De to bøkene er skrevet av blant annet tidligere kulturminister Vladimir Medinskij. Som kulturminister ledet han patriotiske minnekampanjer som en form for forsvar mot vestlig innflytelse. I dag er han rådgiver for Putin i spørsmål om historie. Medinskij har skrevet flere historiebøker tidligere, men har fått kritikk fra fagpersoner som mener at han er en dilettant og juksemaker. Han har blant annet gitt ut en bok om andre verdenskrig. Der skriver han at «fakta i seg selv ikke betyr så mye. Hvis du elsker fedrelandet ditt, ditt folk, så vil historien du skriver, alltid være positiv». Farlig å være lærer? Aftenposten treffer lærerne Anastasia og Maks på en restaurant i Moskva. Begge sier at de føler et ansvar for å gi elevene god undervisning i historie, men at det blir vanskelig fremover. – Det er mulig å undervise uten å bruke læreboken. Man kan for eksempel gi elevene oppgaver der de må finne svarene selv. Men det kan bli farlig hvis noen elever eller foreldre klager, sier Maks. – Ja, en elev tystet på en av mine kolleger for noe hun sa i timen. Hun fikk sparken, forteller Anastasia. Flere titalls lærere er blitt straffet etter angiveri det siste halvannet året. Noen er blitt dømt til fengsel fordi de uttalte seg kritisk til krigen. – Myndighetene kan ikke følge med på alt som skjer. I stedet spiller de på frykt. De oppfordrer til tysting. Og man vet aldri hvem som vil bli rammet. Derfor vil mange lærere veie sine ord på gullvekt, mener Anastasia. På samme måte som i sovjettiden er historiefaget blitt et viktig ideologisk redskap for å påvirke hvordan russerne tenker, mener Maks. – Ved å manipulere historien prøver de å styre hvordan russere ser på situasjonen i dag, sier han. – Vi har opplevd tøffe tider før i Russland, men det har alltid gått over. Jeg håper at det skjer snart, slik at vi igjen kan undervise elevene på en skikkelig måte, sier Anastasia. Per Kristian Aale er Aftenpostens Moskva-korrespondent. Du kan følge ham på Instagram her eller på Facebook her.

Summary: Den russiske regjeringen har innført en ny lærebok i historie i skolene, som vil legge grunnlaget for å rettferdiggjøre Russlands krig mot Ukraina.

Summary: Den nye læreboken, som myndighetene ser på som eneste pensum, vil bli introdusert når skolene starter igjen 1. september.

Summary: To lærere i 10. og 11. klasse har uttalt at de nye bøkene er fulle av "løgner" og "propaganda", og mener at myndighetene bruker historiebøkene for å fremme sine politiske mål.

Summary: Bøkene beskriver blant annet Ukraina som en naziststat, hevder at USA bruker Ukraina for å undergrave Russland, og anser krigen mot Ukraina som et "lim som har forent det russiske samfunnet".


Her er de rødeste lysene for privatøkonomien. – Dette blir en sparehøst.

(Bergens Tidende) Det kan bli et tungt halvår for deg som har mye gjeld. Her er ting du bør ta grep om.  Har du ny bolig, hytte på fjellet, fullbelånt bil, glovarme kredittkort og smådyre vaner? Flere nordmenn kan bli nødt til å skru ned forbruket de neste månedene, tror NHH-professor Ola Honningdal Grytten.  – Det virker som om dyrtiden ikke har slått helt inn over oss, fordi det har vært sommerferie. Men den vil slå litt hardere ut nå, sier han til Bergens Tidende.  – Inflasjonen er fremdeles høy, renten kommer til å stige enda mer, og folk har mindre penger. Dette blir en sparehøst.  Her er fem punkter som kan bety mye for familieøkonomien din fremover.  Norges Banks neste rentemøte er 21. september, og mye tyder på at styringsrenten nok en gang vil øke.  Norges Bank har ikke truffet helt med sine prognoser for styringsrenten det siste året. I mars i år spådde bankens eksperter at den ville nå 3,6 prosent henimot nyttår. Nå tror Norges Bank at styringsrenten vil nå 4,25 i løpet av høsten.  Det betyr at den effektive boliglånsrenten kan krype langt over sekstallet. Og siden inflasjonen er så gjenstridig, vil renten trolig holde seg høy en god stund, ifølge Norges Banks rentebane.  Jorge Jensen, som er fagdirektør i Forbrukerrådet, mener det viktigste for lånekunder nå, er å ta grep om de store kostnadene i hjemmet, som avdrag, forsikringer, matbudsjett og bilutgifter.  – Det er aldri bortkastet innsats å få kontroll på økonomien. Tvert imot gir gjerne det en god mestringsfølelse, sier Jensen. – Jeg fraråder på det sterkeste forbrukere bare å bite tennene sammen og håpe på at de økonomiske forholdene vil bedre seg. Det er det ingen som kan garantere.  For tiden ligger det over 530 brukte Porsche Taycan til salgs på Finn.no. Luksus-elbilen er blitt et symbol på velstanden i bilmarkedet de siste par årene. Nå er det mange som ikke har råd til å kjøre den lenger.  Stig Morten Nilsen er toppsjef i Norges Bilbransjeforbund (NBF). Han forteller at de siste fire–fem årene er det solgt en mye høyere andel premiumbiler i Norge enn i andre land i Europa.  – Vi kom godt gjennom koronaen, vi hadde lave renter, folk hadde jobb og god kjøpekraft. Så det er nok mange som har tatt et knepp opp på bil de siste årene.  Nå sitter mange bilforhandlere med altfor mange kjøretøy på lager, og prisene faller. NBF frykter at bransjen kan tape hele 30 milliarder kroner bare i andre halvår i år, sammenlignet med samme periode i fjor.  Nilsen råder folk som ønsker å selge bilen sin å kontakte bilforhandlere som representerer samme bilmerke som de har selv.  – Da kan man få solgt bilen raskt og direkte til profesjonelle, og unngå ansvar for reklamasjoner i ettertid.  De siste ti årene har hyttebygging i Norge satt stadig nye rekorder. Men nå er hyttefesten over, mener ekspertene.  I første halvår i år falt prisene på fritidsboliger med 4,3 prosent, sammenlignet med samme periode i fjor, ifølge statistikk fra Eiendom Norge og Finn.no.  Salget har også droppet kraftig. I første halvår i år ble det solgt 2470 hytter. Det er en nedgang på over ti prosent fra året før.  Eiendomsmegler Georg Halvorsen hos Eiendomsmegler Vest har råd til dem som skal selge. Han forteller at fjellhyttene får best pris når det er skisesong. Sjøhyttene går tilsvarende bra når det er sesong for sjø- og badeliv.  – Jeg tror det er lurt å begynne salgsprosessen enda tidligere når markedet er tyngre. Vi bruker lengre tid for å få solgt eiendommene, sier han.  – Begynn i god tid før snøen legger seg på fjellet eller badelivet er i gang. Samlebegrepet for penger du bruker med kredittkort, kontokreditt eller forbrukslån, er «forbruksgjeld». Dette er lån bankene og selskapene ikke krever at du stiller pant for. Men da tar de desto høyere rente.  Finanstilsynet er bekymret for nordmenns forbruksgjeld, fordi den stadig øker. Fra nyttår til nå har den steget med tre milliarder kroner.  – Mange nordmenn bruker kredittkort fordi de får bonuspoeng og fordeler og rabatter. Det gjør at bruken er høy, sier Svein Ove Karstensen, daglig leder i Norsk Gjeldsinformasjon.  Han er bekymret for at en del nordmenn begynner å slite, spesielt i lavinntektsgrupper.  – Du bør aldri benytte forbrukslånet til å dekke løpende kostnader. Og du må være uhyre bevisst på å betale kredittkortregningen til forfall, for da begynner rentene å løpe. Den kan fort komme opp i hele 25 prosent.  NHH-professor Ola Honningdal Grytten tror folk flest bruker for mye penger på tjenester de aldri benytter seg av, eller har nok av fra før.  – Det kan være abonnement på tjenester, blader og andre ting. Her kan folk kvitte seg med masse utgifter, sier han.  For eksempel: Hvis du abonnerer på premium-pakkene fra både Netflix, HBO Max, Viaplay, Amazon Prime og TV 2 Play, vil det koste deg drøye tusenlappen hver måned.  – Akkurat nå er det er veldig viktig for privatøkonomien å ha oversikt, at du lager budsjett og følger det. Folk bør primært kvitte seg med dyre forbrukslån og kredittkortgjeld, sier Grytten.  – Du bør vite hvor mye penger du har, og hva du har råd til. Problemene kommer når du minst venter det.

Summary: En høyere gjeldsbyrde kan være i vente for nordmenn, og det kan være nødvendig å stramme inn forbruket i de kommende månedene.

Summary: Salget av luksusbiler har falt, og det antas at bransjen kan tape opptil 30 milliarder kroner i andre halvår i år, sammenlignet med samme periode i fjor.

Summary: Hyttesalget har også falt.


Bekymringsfull trend i ungdomsfotballen: – En kjempetrist utvikling

Stadig færre ungdommer i Rogaland spiller fotball, og særlig på guttesiden er nedgangen tydelig. – En veldig trist utvikling, sier daglig leder Jone Vegard Thorsen i Sandved IL. – Vi er bekymret. Det har vi vært i lang tid. Og vi har ikke klart å snu trenden, selv om vi har prøvd, sier Lars Fisketjøn, leder for kamp og konkurranse i NFF Rogaland. Og tallene fra Norges Fotballforbund er tydelige: – Vi er smertelig klar over dette, og har iverksatt en del tiltak vi håper skal hjelpe. Du snur ikke en slik utvikling over vinteren, det må gå over tid. Sakte, men sikkert, må trenden stagnere og snu. Det viktigste er å stoppe flukten fra fotballen, sier Lars Fisketjøn. Mister mange – En kjempetrist utvikling, som dessverre stemmer godt overens med våre erfaringer. Kullene blir til tider så små at vi ikke klarer å gi et godt nok tilbud til alle i egen klubb, sier daglig leder Jone Vegard Thorsen i Sandved IL. Han er bekymret for at unge spillere i dag veldig raskt og enkelt bytter klubb dersom noen klubber har bedre lag enn andre. – Frafallet er stort, og det er definitivt flere som gir seg tidligere nå enn før. Hvis én eller to av de beste spillerne bytter klubb, følger gjerne fem-seks andre etter. Det fører gjerne til at hele lag smuldrer opp, og at resten slutter helt med fotball, sier Sandved-lederen. Sandnes-klubben mistet blant annet et helt årskull med unge spillere før årets sesong. – Miljøene ødelegges fort når en klubb tar imot eller henter spillere, og ungdommene flytter på seg. De minst ivrige mister en plass å være, og vi har mistet flere kull i løpet av ungdomsfotballen. Det er bekymringsfullt, sier Thorsen. Flere mulige årsaker Også blant jentene i Rogaland har det vært en nedgang de siste 21 årene. I fjor var bare 14 prosent av alle jenter i alderen 13–19 år aktive i NFF, mot nesten 20 prosent i toppårene 2004 og 2006. Samtidig var det i 2022 hele 62 prosent færre 18-åringer enn 12-åringer som spilte fotball i Rogaland, begge kjønn sett under ett. – Hvorfor tror du ungdommene faller fra? – Det har vært en merkbar endring etter covid-19, og jeg tror mange unge fant andre ting å gjøre når idretten og resten av samfunnet stengte ned. Dessverre fikk nok noen også en ekstra dytt til å slutte med idrett. I tillegg har vi sikkert tapt en del til gaming og skjerm, og noen til andre former for trening, sier Thorsen. Lars Erik Espedalen er forsker og universitetslektor ved Norges idrettshøgskole (NIH). Han skriver for tiden doktorgrad om inkludering og ekskludering i den organiserte ungdomsidretten. – Den aller viktigste grunnen til at ungdom sier de slutter, rundt 30 prosent, er rett og slett at det ikke er gøy lenger, eller at det blir kjedelig, sier Espedalen. Ungdomstid og krysspress I sitt forskningsprosjekt analyserte han data fra 1300 ungdommer som har drevet med organisert idrett. – Det ene er det som skjer i idrettslaget. Det andre, som det snakkes mindre om, er det som skjer i ungdommers liv utenfor. Dette er sammensatt, sier han. Espedalen trekker fram at idretten blir mer seriøs gjennom ungdomstiden, og at den tar mer tid. Det skjer samtidig som også skolearbeidet blir mer tidkrevende. – De unge står midt i en ungdomstid hvor de ønsker å ha tid til andre ting og andre aktiviteter. De opplever et krysspress når både skole og idrett blir mer alvorlig og seriøst, sier forskeren. Rapporten «Idrettsdeltakelse blant ungdom – før, under og etter koronapandemien» tar for seg alle idretter. Der kommer det fram at 59 prosent av 17-åringene som tidligere var aktive i ungdomsidretten, hadde sluttet. Frafallet skjer særlig i overgangen til ungdomsskolen, gjennom 8. klasse og i overgangen til videregående skole. Tallene fra NFF viser også en stor nedgang i antall fotballspillere i aldersgruppen 13–19 år, sammenlignet med 6–12-åringer. Flere tiltak NFF Rogaland har derfor satt i gang flere tiltak for å prøve å snu den negative trenden. Lars Fisketjøn peker på flere faktorer:

Summary: Færre unge spiller fotball i Rogaland, spesielt gutter mellom 13 og 19 år, ifølge tall fra Norges Fotballforbund.

Summary: I 2001 spilte om lag 38 prosent av guttene i denne aldersgruppen fotball, mens i 2020 var tallet bare 27 prosent, det laveste på over 20 år.

Summary: I Sandved IL har hele årskull forsvunnet fra ungdomsfotballen.

Summary: NFF Rogaland har iverksatt flere tiltak for å snu trenden, inkludert trenerutvikling, lengre påmeldingsfrister for ungdomslag og restriksjoner på lagbytte.


Två svenskar sköts till skjutits till döds och en tredje person skadades i ett terrordåd i Bryssel på måndagskvällen. Båda dödsoffren ska ha burit svenska landslagströjor inför fotbollsmatchen mellan Belgien och Sverige. Gärningsmannen är fortfarande på fri fot och terrorhotnivån har höjts till den maximala i Bryssel efter dådet. ► Senaste nytt: Liverapportering om terrordådet i Bryssel  Skotten började eka i korsningen  Boulevard d'Ypres/Ieperlaan vid 19.15 på måndagskvällen. Aftonbladets utsände reporter Johan Flinck rapporterade senare under kvällen att ett stort område spärrats av och polisen placerat ut stora vita skynken. – Det är chockartat. Vi fick besked i pressrummet i samband med nationalsången. Det är blåljus överallt, sa han. Två svenska medborgare dödades i det misstänkta terrordådet, uppger belgiska myndigheter. Båda ska ha burit en svensk landslagströja, skriver tidningen Sudinfo. En tredje person skadades och fördes till sjukhus. Enligt rapportering i tidningen Nieuwsblad är även den skadade personen svensk. Samma tidning, och flera andra belgiska medier, uppger dock under natten mot tisdagen att den skadade personen är en taxichaufför. Video visar skotten En video från korsningen visar hur gärningsmannen, iklädd orange reflexväst och vit hjälm, kliver av sin moped och börjar avfyra ett automatvapen på gatan. På filmen syns hur mannen jagar in flera personer i en byggnad och fortsätter skjuta. En av personerna faller till marken innan mannen går ut på gatan igen. I ett annat klipp syns hur han skriker ”Allahu akbar” när han flyr på mopeden. Skjutningen inträffade bara fem kilometer från fotbollsarenan där Sverige EM-kvalspelade mot Belgien. Matchen avbröts i paus. Svär trohet till IS Efter skottlossningen publicerades en video där en person i samma kläder som gärningsmannen uppger att han ”precis dödat svenskar”. Han svär även trohet till terrorsekten IS. – Ni som gillar det eller ogillar det, jag är mujahidin för Allah inom Islamiska Staten, IS. Vi lever för vår religion. Vi dör för vår religion. Vi tackar gud. Er bror Abulsalam hämnas för muslimer och nu har jag dödat tre svenskar. Jag tackar Gud. Jag kommer att möta gud och profeten med glädje, säger han i klippet. Gärningsmannen är fortfarande på rymmen, enligt polisen. Belgiens regering sitter nu i krismöte, enligt BNO News. Terrorhotnivån har efter dådet höjts till en fyra på den fyragradiga skalan och en trea nationellt, skriver Sudinfo. Aftonbladet har varit i kontakt med svenska Utrikesdepartementet som skriver i ett mejl: ”Vi har ikväll nåtts av förfärliga uppgifter från Bryssel. Regeringskansliet och relevanta myndigheter arbetar intensivt för att få mer information om det inträffade. Regeringen står i direktkontakt med den belgiska regeringen. Vi återkommer när vi har mer information”. Flera personer i området blev vittnen till den brutala dödsskjutningen. – Jag såg en livlös person på marken. Jag var i total chock och började skrika, säger ett vittne till HLN. Svenska Säkerhetspolisen följer händelseutvecklingen noga efter terrordådet i Bryssel, uppger presstalespersonen Adam Samara: – Det är fortfarande i ett tidigt skede och en utredning som ligger hos belgisk polis. Men vi har ständigt ett nära samarbete med internationella partners och inte minst när det gäller terrorbrott, säger han. Adam Samara betonar att terrorhotnivån i Sverige höjdes från en trea till en fyra på den femgradiga skalan för knappt två månader sedan. – Det var ett allvarligt läge då och är ett allvarligt läge nu. Vi har sett en utveckling över tid där Sverige hamnat i fokus för våldsbejakande islamistisk extremism.

Summary: Två svenskar har dödats i en skottlossning i centrala Bryssel; båda hade på sig svenska landslagströjor.

Summary: En video visar den misstänkte gärningsmannen svära trohet till IS och hävda att han "precis dödat svenskar".

Summary: Gärningsmannen är fortfarande på fri fot och Belgien håller krismöte.


Den islamske staten (IS) hevder de står bak angrepet som tok livet av 62 i Moskva. Amerikanske kilder bekrefter, ifølge New York Times.  Det oppsto fullstendig panikk under et angrep i konserthuset Crocus City Hall i Moskva fredag kveld. Flere barn skal være blant de drepte, og over 145 får behandling på sykehus.  Antallet drepte skal være 62 ifølge Telegram-kanalen Baza, som er tett på russiske nødetater.   – Det er umulig å si hvem som står bak nå, sa NUPI-forsker Jakub M. Godzimirski til VG ved 21-tiden.  Like etter gikk terrorgruppen Den islamske staten (IS) ut på sin egen Telegram-kanal og hevdet de sto bak. Ifølge New York Times bekrefter amerikanske talspersoner at de mener IS står bak angrepet.  I uttalelsen fra IS, som ble postet på deres Aamaq nyhetsbyrå, hevder de å ha «angrepet en stor samling kristne», og drept og skadet flere hundre. Det skriver AP, som melder at det var rockebandet Picnic som skulle spille i konsertsalen da angrepet skjedde.  7. mars advarte den amerikanske ambassaden om at «ekstremister» hadde nærstående planer om et angrep i Moskva.  Den gang avviste president Vladimir Putin advarselen som et vestlig forsøk på å skremme folk. Natt til lørdag har Putin foreløpig kun uttalt seg via visestatsminister Tatjana Golikova. Han ønsker god bedring til de skadede, skriver AFP.  Ifølge The New York Times sine kilder er det en gren av IS, som går under navnet ISIS-K, som kan stå bak. Det var også denne gruppen USA varslet om. ISIS-K (Islamic State Khorasan Province) har tilknytning til Afghanistan. De omtales av BBC som den mest ekstreme og voldelige militante jihadistgruppen i Afghanistan.  De første nyhetsmeldingene om angrepet tikket inn i 18.30-tiden norsk tid. Like før en konsert skulle starte, begynte bevæpnede personer å skyte rundt seg. Dødstallene har fortsatt å stige utover kvelden, og ved midnatt norsk tid melder Telegram-kanalen Baza, som er tett på russiske nødetater, at 62 mennesker har mistet livet i angrepet.  – Hvorfor?  Det er fremdeles uklart hvor flere av gjerningspersonene befinner seg – og ikke minst hva som er motivet. – Hvem kan tjene på å gjøre dette? – Det er det store spørsmålet nå. Og neste spørsmål er: Hvorfor? sier Godzimirski.  Godzimirski peker samtidig på «motstridende signaler» fra Moskva. – Noen melder at gjerningspersonene har gått i dekning inne i konserthuset, mens andre skriver at de har sluppet unna. Vi vet ikke hva som foregår, sier han. Vitne forteller om dramatiske scener – se video:  Godzimirski mener angrepet må settes i en større kontekst. Han peker på tre usikkerhetsmomenter: – Alt er uklart, sier Russland-forskeren. Også Norges utenriksdepartement ba nordmenn unngå store folkemengder i Moskva tidligere i mars da amerikanerne advarte. Dette ble begrunnet i meldinger om en mulig forhøyet terrortrussel i den russiske hovedstaden. Samme uke hevdet FSB at de hadde avverget et terrorangrep fra IS mot en synagoge i Moskva. Statskontrollerte medier skrev at flere militante islamister ble drept. USAs advarsel kom etter dette. Vil ikke spekulere  Aage Storm Borchgrevink ønsker ikke å spekulere i hvem som står bak fredagens angrep.  Han er forfatter og avdelingsleder i Den norske Helsingforskomité, og jobber med menneskerettighetssituasjonen i Russland, Tsjetsjenia og Georgia.  Borchgrevink understreker at Russland har en lang historie med terror.  – Mange av terrorangrepene i Russland har hatt koblinger til Tsjetsjenia, men i flere av sakene har det også vært vanskelig å fastslå hvem som sto bak, sier han til VG.  Blant de mest kjente er terrorangrepet mot en skole i Beslan i Nord-Ossetia i september 2004. Mer enn 330 mennesker, de fleste av dem barn, ble drept i redningsaksjonen der opprørere tok 1.100 gisler. – Det var det dødeligste terrorangrepet etter 11. september i USA, sier Borchgrevink.  To år tidligere tok tsjetsjenske opprørere 800 gisler i Dubrovka-teateret i Moskva. Dager senere stormet russiske spesialsoldater bygningen og 129 gisler, samt 41 tsjetsjenere, mistet livet. Etter begge disse angrepene har Kreml strammet grepet om befolkningen, påpeker Borchgrevink.  – Jeg har noen russiske kolleger som er litt nervøse for at dette vil gi Putin et påskudd til å innføre kraftige reaksjoner. Om advarselen fra USA tidligere denne måneden, sier Borchgrevink følgende: – Russland så på det som en provokasjon. Det er mye som tyder på at amerikanerne hadde ganske god informasjon. – Folk blir redde og stoler mer på myndighetene  Forfatteren påpeker at terror har vært en viktig del av president Vladimir Putins politiske karriere.  Putin kom til makten samme år som om lag 300 mennesker mistet livet i bombeangrep mot fire boligblokker i Moskva og to andre byer.  Den gang brukte myndighetene i Kreml angrepene til å rettferdiggjøre å sende styrker inn i Tsjetsjenia.  – Sporene etter terrorbombingen i 1999 ledet ikke i retning Tsjetsjenia, slik statsminister Putin sa, men pekte mot FSB, sikkerhetstjenesten Putin ledet før han ble statsminister, sier Borchgrevink. – Terror betyr frykt, og det gjør at folk blir redde og stoler mer på myndighetene, legger han til.  – Hva tenker du om tidspunktet for dette angrepet, like etter valget?  – Det ser ut til å ha en sammenheng. Valget var ikke noe valg, men et karneval der Putin lovet mindre drikking, flere barn og mer penger til russere. Det ville tatt seg dårlig ut om dette angrepet kom før valget, sier Borchgrevink.

Summary: Minst 62 personer er drept og over 100 skadet i et angrep i konserthuset Crocus City Hall i Moskva.

Summary: Det er uklart hvem som står bak angrepet.

Summary: Angrepet skjer i en tid med intern uro og endringer i Kremls retorikk om krigen i Ukraina, påpeker Russland-ekspert.


Narves VM-plan: Lader opp med Gjert Ingebrigtsen i Spania

Treneren har ikke fått akkreditering til innendørs-VM. Men Gjert Ingebrigtsen følger opp Narve Gilje Nordås tett frem mot begivenheten i Glasgow neste helg. Fredag satte løperen fra Klepp pers på 3000 meter innendørs og vant VG+ Sport-sendte World Indoor Tour i Madrid.  – Jeg fikk den selvtilliten jeg trengte, sier Narve Gilje Nordås til VG. Nå går turen videre de drøye 50 milene ned til Malaga-området. – Vi ligger der frem til torsdag. Det blir Gjert og meg, opplyser Narve Gilje Nordås på VGs spørsmål. Han har hatt en perfekt sesongoppkjøring uten sykdom så langt. Nå kutter det nye løperfenomenet ned på reiseaktiviteten for å unngå at basiller tar kverken på planen om et godt VM i Glasgow fra fredag til søndag. – Vi reiser ned til solkysten for å slippe unna flyreisen hjem og videre til Skottland. Det er mye syke folk på flyene nå, sier Narve Gilje Nordås. Friidrettsforbundet bestemte sist høst at Gjert Ingebrigtsen ikke får noen norsk trenerakkreditering til innendørs-VM. Begrunnelsen er politietterforskningen av konflikten i Ingebrigtsen-familien. – Gjert Ingebrigtsen vil være i Glasgow, men får ikke akkreditering i tråd med det som ble bestemt i fjor høst. Det er dessuten veldig trangt om akkrediteringene. Jeg fikk akkreditering så sent som onsdag, har forbundets sportssjef, Erlend Slokvik, sagt til VG. – Jeg prøver å ikke ta så mye stilling til det. Jeg fokuserer på det sportslige. Jeg har vært kvalifisert for innendørs-VM en god stund og fokuserer bare på å prestere. Jeg har ikke noe mer å si om det per nå, sier Narve Gilje Nordås til VG. Han har bekreftet at siktelsen mot Gjert Ingebrigtsen ikke får noen innvirkning på trener-utøver-forholdet. Gilje Nordås kunne ha satset på både 3000 meter og 1500 meter i VM. Heatene på 1500 meter går fredag og finalen søndag. Mens 3000 meter går lørdag med stjerner som Josh Kerr og Yared Nuguse på startstreken. – Jeg har vært inne på tanken om å løpe 3000 meter i VM, opplyser Narve Gilje Nordås. Men fristen for å klare kravet (7,34) gikk ut torsdag. Det er syv sekunder fortere enn han løp i Madrid. – Slik var ikke løpet i Madrid. Det var et mer taktisk, sier Narve Gilje Nordås. Han mener han har kapasitet til å løpe langt ned på 7,30-tallet på 3000 meter. – Men jeg anser sjansene som bedre på 1500 meter i innendørs-VM. Både med tanke på nivået og at mine egenskaper kommer best frem på den distansen, sier jærbuen. Ambisjonene er høye i innendørs-VM for mannen som tok bronse på 1500 meter utendørs sist sesong. – I en eventuell finale vil jeg alltid sikte mot en medalje. Men jeg synes det er veldig kaotisk å løpe 1500 meter innendørs, sier han. Fredagens løp var langt bedre enn sesongdebuten i franske Liévin 10. februar. Den var et aldri så lite sjokk. – Jeg håper å holde hodet kaldt og ikke havne langt bak som i Frankrike for to uker siden. Da er mulighetene gode. Det gjelder å balansere løpene riktig. Gilje Nordås anslår at han tjener 3000 euro – 34.120 kroner – i premiepenger på seieren Spania. – Det er helt greit å ta med seg, sier han etter persen på 3000 meter. Treningskompisen Per Svela satte også pers fredag kveld. – Veldig fortjent. Han har vært i god form lenge, sier Narve Gilje Nordås. Svela reiser hjem til Norge. Han blir ikke med på finpussingen av VM-formen til Gilje Nordås i Spania.

Summary: Narve Gilje Nordås satte personlig rekord på 3000 meter innendørs og vant World Indoor Tour i Madrid fredag.

Summary: Trener Gjert Ingebrigtsen får ikke akkreditering i innendørs-VM i Glasgow men vil følge opp Gilje Nordås tett.

Summary: Gilje Nordås og Ingebrigtsen reiser til Malaga for VM-oppkjøring og for å unngå sykdom før VM.

Summary: Ambisjonene er høye i innendørs-VM for Gilje Nordås.


For få år siden kunne kineserne stolt feire pride. Nå blir de tvunget tilbake under jorden.

Da Xi Jinping overtok som Kinas leder, ble livet vanskeligere for Kinas skeive. De hadde holdt ut lenge, men 15. mai var det slutt. Nyheten kom i form av et innlegg på Weibo, Kinas svar på Twitter. – På grunn av krefter utenfor vår kontroll må LHBTQ-senteret i Beijing stenge dørene. Takk for all støtten i disse årene. Senteret var kjent som en trygg havn for Kinas skeive. Et sted de kunne gå for å få råd, for å være en del av et fellesskap, for å være trygge.  Nå må de i stedet kommunisere digitalt, helst i koder for å omgå den strenge sensuren. Kontrasten er stor til hvordan det var i Kina for bare noen få år siden. I 2015 gikk skeive i fargerike pridetog nedover gatene i byer som Shanghai og Hangzhou.  De hadde mye å feire. Så sent som i 2001 sluttet kinesiske myndigheter å betegne homofili som en sinnssykdom. I tiåret som fulgte, ble det stadig lettere å forme organisasjoner og arrangementer som fremmet de skeives sak i Kina. Fjernet fra sosiale medier Så begynte myndighetene å stramme til. Da Xi Jinping overtok som partileder i 2012, kom mottiltakene. Selv om han ikke har uttrykt seg spesifikt om LHBTQ-rettigheter, har han slått hardt ned på dem. Noe av det første som skjedde, var at advokater som prøvde å styrke disse rettighetene, ble slått ned på.  I 2016 ble det forbudt å vise homofile karakterer på statlig kinesisk TV. Fire år senere måtte Shanghai pride avlyse den årlige paraden. Og i 2021 ble kontoene til minst 12 LHBTQ-organisasjoner fjernet fra sosiale medier.  – De sensurerte oss uten advarsel. Vi er bare blitt slettet, sa en talsmann for en av disse organisasjonene til nyhetsbyrået Reuters den gang. I statlige medier var stemningsskiftet tydelig. Myndighetene ville ikke ha «femi» menn på TV. Det vekket også oppsikt da alle henvisninger til homofili ble fjernet fra en sending der skuespillerne fra komiserien Friends møttes for å mimre. De siste ukene er flere kulturarrangementer blitt avlyst på kort varsel i Kina. Noen av disse var knyttet til pride, skriver Bloomberg. Frykter å bli ofre i stormaktsspill Det finnes rundt 70 millioner homofile i Kina, ifølge Hongkong-avisen South China Morning Post. Mange av dem opplever det som vanskelig å leve med legningen sin i et samfunn der kjønnsrollene er preget av tradisjon og klare forventninger.  Flere homofile frykter at de er i ferd med å bli ofre i en større konflikt mellom Kina og USA, og at homofili blir stemplet som noe landet har importert fra Vesten, skriver avisen. USA fastslår på sin side at kampen for skeive rettigheter er et grunnleggende verdispørsmål. Tidligere denne uken heiste landets ambassadør til Kina, Nicholas Burns, regnbueflagget på ambassaden.  – Dette er et symbol på vårt engasjement for likestilling og menneskerettigheter for alle mennesker, uavhengig av seksuell legning eller kjønnsidentitet. Vi står sammen med #LHBT+-samfunnet, skriver Burns på Twitter. Kina er langt fra det eneste landet som strammer inn på skeives rettigheter.  Hele 64 land forbyr i dag homoseksualitet. Nesten halvparten av disse ligger i Afrika. I mai innførte Uganda en lov som potensielt kan gi dødsstraff for å ha sex med noen av samme kjønn. Også i Nigeria, Russland og en rekke andre land er lovverket blitt strengere. Samtidig er det flere nasjoner som går i motsatt retning. I desember 2022 omgjorde nasjonalforsamlingen i Singapore en lov som forbød sex mellom menn.  Også i land som Barbados, Antigua, Angola og Gabon er lovverket endret for å stanse kriminaliseringen av homofili. I Kina er det fortsatt ikke forbudt å være skeiv. Men mange har valgt å være mer forsiktige i måten de uttrykker sin legning på.

Summary: I Kina er det blitt strammere myndighetskontroll siden Xi Jinping overtok som partileder i 2012, inkludert forbud mot homofile karakterer på statlig kinesisk TV og sletting av LGBTQ-organisasjoners kontoer på sosiale medier.

Summary: Flere homofile frykter at deres rettigheter er under press.

Summary: Forholdene i Kina står i kontrast til andre land som Singapore, Barbados, Antigua, Angola og Gabon, som endrer lovgivning for å stoppe kriminaliseringen av homofili.


Deler av Grønland er i stor grad «eid» av narkolangere. – Dypt alvorlig og uakseptabelt.

Hasteinnkaller til møte og ber regjeringen ta grep. – Vi kan ikke akseptere at noen kvadratmeter av byen avses til kriminelle, sier Raymond Johansen. Deler av området på Grønland er i stor grad «eid» av narkolangere. Området oppleves ikke trygt for folk uten rusproblemer. Det skrev politiet i Oslo i et brev til kommunen. Byrådsleder Raymond Johansen (Ap) sier at det som beskrives er dypt alvorlig og uakseptabelt. – Hverken jeg eller politiet har privilegiet at vi kan strekke hendene i været og si at sånn er det bare. Vi kan ikke akseptere at noen kvadratmeter av byen avses til kriminelle. Ber regjeringen ta grep Brevet tegner et dystert bilde av området i og rundt Vaterlandsparken på Grønland. Politiet sier det har vært slik i flere år. Og at situasjonen ikke har forverret seg.  Tirsdag ble det igjen avfyrt skudd ved T-baneinngangen på Grønland torg. Politiet har pekt på at det skjedde på grunn av en konflikt mellom to grupper. – Har du tillit til at politiet har kontroll i området? – Jeg har tillit til at politiet nå setter seg ned sammen med oss og setter inn de ressursene som kreves. Hvis de ikke har disse, så er de nødt til å få de ressursene, svarer byrådslederen. I tillegg til å være øverste leder i Oslo, leder han Politirådet. Der sitter kommunens ledelse og ledelsen i Oslo politidistrikt. I rådet deles informasjon om situasjonen i byen. Siden januar har politiet hatt såkalt nabolagspoliti på Tøyen. Etter sommeren skal dette også komme til Grønland. Johansen er likevel bekymret for at det er annonsert kutt i antall personer som jobber opp mot de åpne rusmiljøene. – Vi kan ikke akseptere at det er ressursmangel og ikke blir gitt tilstrekkelig med penger til politiet i Oslo. Dette er en klar og sterk melding til Justisdepartementet og regjeringen, sier Johansen. – Politiet sier deler av området er «eid» av narkolangere. Kan du, byrådet og regjeringen leve med det? – Nei. Det må settes inn alle nødvendige ressurser med en gang. Aftenposten har onsdag forsøkt å få en kommentar fra justisminister Emilie Enger Mehl (Sp), men hun har ikke svart på våre henvendelser. Fattige og flyktninger Selv er han litt overrasket over ordlyden i brevet fra politiet. Og er tydelig på at det som beskrives, ikke kan aksepteres. I politiets brev kommer det frem at området er vanskelig å oppholde seg i for personer som ikke sliter med rus. Dette skjer like i nærheten av området i Norge med størst konsentrasjon av fattige barnefamilier. – Oppfyller det offentlige sine oppgaver overfor barna i disse familiene? – Nei, vi har åpenbart mye å gå på, svarer Johansen. Han trekker likevel frem at Oslo-politiet har gjort en del. Det er gjort fysiske endringer i området, det er både miljø- og trygghetsarbeidere i området og fritidsklubb. – Vi har behov for å gjøre mer, sier han. Derfor hasteinnkaller han alle som jobber med å skape trygghet i området til møte, for å se hva mer de kan gjøre.  Politiet lover flere folk i gatene Politimester i Oslo, Ida Melbo Øystese, sier til Aftenposten at hun deler bekymringen for situasjonen rundt Vaterlandsparken. Hun har allerede varslet at hun ønsker at politiet skal være mer til stede i gatene.  – Vi kommer til å trappe opp tilstedeværelsen på Grønland i tiden fremover. Vi kan ikke ha det slik at folk opplever deler av byen som utrygg. Selv om politidistriktet står i en krevende økonomisk situasjon, ønsker vi å prioritere denne jobben, sier hun. Derfor skal de nå være til stede med både uniformert og sivile politipatruljer.  – Vi har oversikt over aktørene, og det gjøres en rekke tiltak i dette området hver eneste dag, blant annet for å holde narkotikasalget ute av selve boligområdene.

Summary: Deler av Grønland i Oslo er «eid» av narkolangere, noe som gjør området utrygt for personer uten rusproblemer, ifølge et brev fra politiet til kommunen.

Summary: Byrådsleder Raymond Johansen (Ap) kaller situasjonen dypt alvorlig og uakseptabel. Han ber regjeringen ta grep.

Summary: Johansen innkaller alle som jobber med trygghet i området til et møte for å finne ut hva mer de kan gjøre.


Israelske styrker hevder å ha omringet Gaza by: – Fremskrittene går fortere enn forventet for IDF

Israelske styrker har torsdag omringet Gaza by, ifølge den israelske hæren. – Et prestisjenederlag for Hamas, sier oberstløytnant.  – Troppene våre har fullført omringningen av Gaza by, sentrum for Hamas sin aktivitet, sa IDF-talsperson Daniel Hagari, på en pressekonferanse torsdag kveld, gjengitt av The Times of Israel. Omringningen skjer etter flere dager med økende militær innsats på bakken i den beleirede palestinske byen.  På spørsmål om en potensiell våpenhvile, sier Hagari at «begrepet 'våpenhvile' ikke er på bordet i det hele tatt for øyeblikket.» 9061 er drept på Gaza siden krigen brøt ut 7. oktober. Av dem er 3760 barn, ifølge det palestinske helsedepartementet, skriver Reuters torsdag. Dette er 265 flere enn onsdag. Ifølge Jason Lee, Redd Barnas landsdirektør i de okkuperte palestinske områdene, blir et palestinsk barn drept hvert tiende minutt. Få med deg siste nytt i krigen her. – Det er all mulig grunn til å tro at IDFs uttalelser medfører riktighet. IDF har pleid å være etterrettelige når de opplyser om fremgangen i sine militære operasjoner. Det er et prestisjenederlag for Hamas at IDF har tatt seg inn i deres viktigste by – hvor de kan finne de mye omtalte tunnelene, og dermed få tak i gislene Hamas sitter på, sier oberstløytnant Gunnar Gabrielsen, som har fulgt Midtøsten tett i en årrekke. Tidligere torsdag sa generalløytnant Herzi Halevi at israelske styrker befant seg inne i Gazastripens største by, Gaza by - og omringet den fra flere retninger. Opplysningene ble bekreftet av Israels statsminister Benjamin Netanyahu. – Vi har hatt imponerende suksesser og har passert utkanten av Gaza by. Vi gjør fremskritt, sa han i en uttalelse, ifølge Sky News. – Fremskrittene går fortere enn forventet At IDF har omringet og avskåret Gaza by, som er Hamas sitt politiske senter med forsyningslager, mener ikke Gabrielsen bare er et prestisjenederlag for Hamas, men også et viktig fremskritt for de israelske styrkene. – Mitt inntrykk er at fremskrittene går fortere enn forventet for IDF. Det kan virke som Hamas ikke hadde sett for seg at det skulle bli så massive og voldsomme angrep inne i Gaza så tidlig, sier Gabrielsen. Samtidig har Hamas «et gullkort på hånden», som de kan bruke i potensielle forhandlinger, mener oberstløytnanten. – Gislene er gullkortet til Hamas, fordi det er deres sterkeste forhandlingskort. Om israelske styrker tar seg inn i de mye omtalte tunnelene, og finner gislene, så mister Hamas det sterkeste forhandlingskortet de har. Fra israelsk side har det vært snakk om at det kan ta måneder før de har fullstendig kontroll over Gaza, mener Gabrielsen. – IDF har momentum nå. De kan forsterke, men Hamas får ikke inn hverken forsterkninger eller forsyninger. At det kan ta måneder er ikke nødvendigvis bare kamphandlinger, men også for å etablere en situasjon som de ønsker i ettertid av krigen. IDF tar inn på meter for meter, og det snevrer området til Hamas å forsvare og oppholde seg på. Se utviklingen i krigen dag for dag her! Nærmer seg slutten av innledende fase – Det kan virke som at IDF nå er i ferd med å nærme seg slutten av en innledende fase, som ser ut til å ha som mål å omringe Gaza by. Dette vil da gi muligheten til å gå inn i selve Gaza by om de finner dette formålstjenlig, sier Sigbjørn Halsne, hovedlærer for landmakt på Forsvarets høyskole, til NTB. Halsne sier til nyhetsbyrået at det ser ut til at Israel er inne på Gazastripen med tungt militærmateriell.  Ifølge ham er det er snakk om robuste og sammensatte hæravdelinger bestående av pansrede personellkjøretøy, stridsvogner, infanteri og ingeniører, som støttes av kamphelikoptre og artilleri. – En av disse rykker fram langs kysten fra nord, og virker å være rett på nordsiden av Gaza by. Den andre angriper fra nordøst, og den tredje har rykket inn fra øst rett nord av Wadi Gaza, sier Halsne. Han påpeker at IDF sier at det har bombet cirka 300 mål det siste døgnet, og at disse målene er identifisert som Hamas-ledere, tunnelsystemer, kampposisjoner og våpenlagre. I tillegg sier Halsne at det antageligvis pågår en operasjon for å finne og eventuelt frigi gislene som fortsatt holdes av Hamas. Mener Israel gjør en innsats for å minimere sivile tap – USA ser at Israel gjør en innsats for å prøve å minimere sivile ofre. Det sa John Kirby, leder av USAs nasjonale sikkerhetsråd, tidligere torsdag på en pressekonferanse utenfor Det hvite hus. Det hvite hus jobber nå med å be om pauser i konflikten for å hjelpe sivile i Gaza, og jobber med Israel for å minimere tap, fortalte stalsperson Kirby. – Det vi prøver å gjøre, er å utforske ideen om så mange pauser som kan være nødvendig, for å fortsette å få hjelpe og fortsette å jobbe for å få folk ut trygt, inkludert gisler, sa Kirby. USAs utenriksminister Antony Blinken sa tidligere torsdag at han ville diskutere konkrete skritt for å minimere skade på menn, kvinner og barn i Gaza, under hans reise til Israel og Midtøsten, melder Reuters. Blinken sa også at han de siste dagene har sett sivile palestinere fortsette å bære størstedelen av konsekvensene for konflikten. Blinken snakket med journalister før han dro fra Washington, og sa at USA er fast bestemt på å forhindre eskalering på alle fronter, inkludert Sør-Libanon, Vestbredden eller andre steder i regionen. Utenriksminister Espen Barth Eide har snakket med Palestinas statsminister Mohammad Shtayyeh, opplyser Utenriksdepartementet. I en uttalelse fra Barth Eide heter det at Norge har bedt om en deeskalering av konflikten og en humanitær våpenhvile for å beskytte og hjelpe sivile i Gaza. – Jeg understreket behovet for hjelp til å få norske borgere trygt ut, heter det videre.

Summary: Det israelske militæret (IDF) hevdet torsdag kveld at de har omringet Gaza by.

Summary: Omringningen sees på som et prestisjenederlag for Hamas, ifølge oberstløytnant Gunnar Gabrielsen.

Summary: Den økte militære innsatsen og kontrollen over området inne i Gaza går raskere enn forventet, mener Gabrielsen.

Summary: Hamas sine gisler regnes som et viktig forhandlingskort mot Israel.


Foreslår 40 millioner mer: Fortsatt må elever på yrkesfag betale

– Enda et år kommer elever på de dyreste yrkesfagene til å betale tusenvis av kroner for å ta utdanning, sier lederen i Elevorganisasjonen. «I dag strekk ikkje utstyrsstipendet til for alle, særleg for dei dyreste yrkesfaga» melder regjeringen selv. I statsbudsjettet 2024 foreslår de å øke utstyrsstipendet med 40 millioner kroner.  Regjeringen har uttalt at de har som mål at alle får lik tilgang til videregående opplæring, uavhengig av økonomi. Elevorganisasjonen ønsker at regjeringen øker utstyrsstipendet slik at det blir gratis å gå på videregående skole for alle elever. – Å gjøre utstyr i videregående helt gratis koster 64 millioner kroner. Regjeringen foreslår å øke utstyrsstipendet med kun 40 millioner. Det hevder Petter Andreas Lona, leder i Elevorganisasjonen. Utregninger fra 2019 gir summen på 64 millioner kroner. Han håper regjeringspartiene Arbeiderpartiet og Senterpartiet blir presset til å øke stipendet når de er i budsjettforhandlinger med Sosialistisk Venstreparti. Lona synes det er urettferdig at noen må betale store summer for å gå på videregående. – Det er ikke mange millioner regjeringen må legge til for å sikre at elever får mulighet til å ta faget de har lyst til uten å måtte tenke på økonomien, sier han og legger til: – Det er ikke pengene det står på. Det handler om at de ikke har lyst. Norge trenger flere utdannede innenfor yrkesfag. Samtidig legger vi opp til at elevene skal betale for utstyret sitt selv, ikke alle har mulighet til å gjøre det. Tidligere i år sa statsminister Jonas Ghar Støre at det sier seg selv at utstyr er viktig for yrkesfag.  – Når stipendet ikke dekker kostnadene kan det føre til at folk ikke søker, eller at mange faller fra, sa Støre ifølge NRK. At utdanning skal være gratis er viktig for Arbeiderpartiet, sier stortingsrepresentant Øystein Mathisen til VG. – I forrige budsjett økte vi stipendet med 50 millioner og i år øker vi med 40 millioner. Det er en stor opptrapping etter mange år der stipendet nærmest sto stille. Han er enig med Elevorganisasjonen. – Stipendet har vært for lavt og vi er ennå ikke helt i mål. Jeg vil jobbe for at det også videre blir prioritert i budsjettene. Har dere som mål å senke kostnadene yrkesfagelever må ut med?  – Hvilke VGS-linje man velger eller om man må flytte hjemmefra for å gå på skole skal ikke gjøre det dyrere å ta en utdanning, derfor øker vi både utstyrsstipendet og borteboerstipendet. Til neste år vil de som får borteboerstipend få nesten 2000 kroner mer i måneden enn når vi begynte i regjering.  Grete Wold synes det er underlig og uheldig at utstyrsstipendet ikke er fullt ut finansiert Hun er stortingsrepresentant for SV og sitter i Utdannings- og forskningskomiteen. – Vi tar med oss alle gode innspill inn i budsjettprosessen, men regner med at regjeringen også selv sørger for at gratisprinsippet sikres også i fremtiden.

Summary: I statsbudsjettet 2024 foreslår regjeringen å øke utstyrsstipendet med 40 millioner kroner.

Summary: Elevorganisasjonen ønsker at regjeringen øker utstyrsstipendet slik at videregående skole blir gratis for alle. Da trengs det flere millioner.

Summary: Stortingsrepresentant Øystein Mathisen fra Arbeiderpartiet sier de jobber for å prioritere ytterligere økning i stipendene.


När läktarna tömdes under pågående hockeymatcher väcktes ramaskri. Nu uppmanar polisen fotbollsföreningarna att göra likadant i allsvenskan 2024. – Ishockeyn har visat oss ett gott exempel, säger Per Engström, sektionschef på Noa. Två gånger i vinter har hockeyallsvenska matcher avslutats inför tomma eller delvis tömda läktare.  När pyroteknik tändes i Scaniarinken i november 2023 körde Södertälje ut sina egna och gästande Djurgårdens fans och lät sedan spelet fortgå. En månad senare tömde Västerås sin arena när brandlarmet gick – men nekade sedan bortalaget AIK:s supportrar återinträde. Båda fallen väckte ilska hos de utestängda. ”Vi är emot kollektiva bestraffningar och att spela matcher utan publik. Om någon begår brott på en arena är det den individen som ska stå för det – inte hela publiken” skrev Djurgårdens supporterklubb Järnkaminerna. Nu ska den kritiserade metoden gå på export till fotbollen. Det är i alla fall Per Engströms önskan. Kommer krylla av tillfällen – I förlängningen kommer vi poliser kunna avbryta matcher, men vi vill först ge arrangören den möjligheten. De måste ta ett större ansvar, som de gör inom ishockeyn. Där avbryter och tömmer man läktaren vid behov, säger sektionschefen på Nationella operativa avdelningen. Klubbar har alltid haft den formella möjligheten att avvisa publik som missköter sig, men att tömma hela sektioner har setts som ett för drastiskt och tidsödande alternativ. Men en tuffare verklighet kräver mer handlingskraft, anser Per Engström. Och utifrån fjolårets säkerhetsläge och den här säsongens upptakt kommer det att krylla av tillfällen att testa tillvägagångssättet när seriespelet drar igång i slutet av mars. För i polisens årliga rapport om tryggheten på fotbollsläktarna står att arrangören tappade kontroll över 24 matcher (16 i allsvenskan, 7 i superettan, 1 i svenska cupen) i fjol. Mest uppmärksammades guldmatchen mellan Malmö och Elfsborg, där ett säkerhetsnät brändes sönder, samt fyrverkeriregnet under IFK Göteborg–AIK. Men Engström betonar att de 22 andra fallen är precis lika oacceptabla. ”De kommer naturligtvis...” Stöket måste bort snarast, anser polisen, och att låta lag spela utan publik är ett effektivt verktyg när inget annat fungerar. – Ja, det är lösningen vi ser. Vi måste ge allmänheten och de goda supportrarna en möjlighet att se på fotboll, att ha kul. Där är alla inblandade helt överens, säger Per Engström. För tydlighetens skull: borde alla de 24 matcherna i fjol ha spelats klart utan publik? – Svårt att säga. De borde ha avbrutit matchen tillfälligt och gått ut med meddelanden till publiken att det som sker inte är förenligt med tillståndet. Sedan borde kraftfulla åtgärder vidtagits.  Hur kommer det här beskedet tas emot av grupperna som ni kallar risksupportrar, tror du? – De kommer naturligtvis börja med sitt prat om kollektiv bestraffning. Sedan kommer de utöva påtryckning på klubbarna och så kommer man värja sig från själva syftet. Det där känner man igen nu. Möte med alla parter Är det inte kollektiv bestraffning att stänga en hel läktarsektion? – Nej, det är en säkerhetsfråga, inget straff. Man kan tömma arenan, återvisitera publiken och ta in den igen. Men allt faller tillbaka på att man inte har klarat att få dit säkerheten från början. Man tillåter saker att komma in och hamnar i lägen där man måste ta till skarpa åtgärder. Om klubbarna hade stängt av fler och skött visitationerna bättre skulle problemen inte uppstå. På fredag ska polisen träffa alla inblandade parter: klubbar, förbund, supportrar samt justitieminister Gunnar Strömmer och idrottsminister Jakob Forssmed. Förhoppningsvis nås konsensus redan där, säger Per Engström, för ska ordningsstörningarna minska på svenska läktare måste alla samverka. – Kanske måste vi ha större säkerhetszoner mellan fansen. Och nu finns utskjutande pyroteknik men inget nät, så en spelare kan få en raket i huvudet. Det är andra förslag på åtgärder, säger han. Kritiserar polischefen Viktor Adolfsson, ordförande för Djurgårdens supporterförening Järnkaminerna, är starkt kritisk när han får höra om Per Engströms uttalanden. – Det är skrämmande uttalanden när det kommer från en så högt uppsatt polischef. Engström vet så klart också att arrangörerna är de som måste hantera detta, ska polisen bryta en match måste de upplösa tillståndet och det är en process inte ens polisen vill se, framför allt inte de som faktiskt jobbar på fältet, säger Adolfsson. Hans Djurgården har varit med om kollektiv bestraffning under den pågående hockeysäsongen. – Vi har upplevt denna typ av kollektiva bestraffningar på nära håll nu i hockeyn där det känts som att förbundet och ligorna gått polisens ärenden. Det har främst inte drabbat de som brutit mot regler, de har snarare fått mer makt. De som drabbats hårdast där är alla helt oskyldiga som skickats hem från matcher i förtid för att någon tagit ett beslut som såg bra ut på ett skrivbord, säger Adolfsson. Han hoppas på en lugnare fotbollssäsong 2024. – Jag kan förstå att det finns en press på fotbollen utifrån att utvecklingen måste gå mot färre våldsamheter och liknande incidenter på arenorna jämfört med ifjol. Det hoppas jag också att den självreflektion vi redan sett prov på hos ultrasgrupperna samt fortsatt dialog ska leda till. Kollektiv bestraffning lär snarare öka motsättningarna och problemen. ”Tror på helt andra åtgärder” Isak Edén som är ordförande i SFSU, Svenska fotbollssupporterunionen, vill inte heller ha det som i ishockeyn. – Att se hockeyn och hur matcherna sköts där den här vintern är knappast något vi ser som något att sträva efter att ta efter. Att spela matcher utan publik, eller tömma läktarsektioner, borde inte ses som något att eftersträva. Vi tror givetvis på helt andra åtgärder i de här frågorna, säger Isak Edén. Några utförligare uttalanden vill han inte göra innan ett möte med alla berörda parter under fredagen och en dialog med Sef, Svensk elitbollboll.

Summary: Polischefen Per Engström vill införa tomma läktare i Allsvenskan 2024, efter att flera hockeymatcher spelats utan publik på grund av säkerhetsproblem.

Summary: Vid 24 fotbollsmatcher 2023 tappade arrangörerna kontrollen, vilket leddes till säkerhetsproblem.

Summary: Engström anser att störningar måste stoppas snarast, och tömda läktare ses som ett effektivt verktyg.


Tidligere Liverpool-spiller ble kokainavhengig

Danny Murphy (47) innrømmer at han ble avhengig av kokain etter at han la opp som fotballspiller i 2013. – Når du ikke har fotballen lenger, blir problemene enorme, sier Murphy. Den pensjonerte midtbaneelegenden åpner opp om sine kamper med rusmisbruk i et intervju med podkasten «Ben Heath Podcast». Han jobber nå som ekspert i BBC Sport. Murphy, som spilte for blant andre Liverpool i syv år, Tottenham og Fulham gjennom en 20 år lang karriere, sier han ble avhengig av kokain etter å ha lagt fotballskoene på hyllen. - Når du spiller fotball, holder adrenalinet og dopaminet deg påskrudd og energisk. Jeg hadde en periode med kokain og røyking av marihuana. Alkoholen kunne jeg leve uten. Jeg var ikke alkoholiker, forteller 47-åringen, gjengitt av BBC. Murphy innrømmer at han i en periode var avhengig av kokain: - I en stund var jeg det. Jeg kom til et punkt hvor jeg trodde jeg ikke klarte å gjøre ting uten det. Noe som selvsagt var tull, jeg kunne det, sier han. Ifølge Murphy hjalp støtte og terapi ham med å takle problemene. Han sier han opplevde «et år i en verden av smerte» etter karriereslutten, men at perioden ga ham et ønske om å bli bedre.  Murphy mener det er vanlig at tidligere spillere sliter med lignende problemer som ham, og sier han er overrasket over hvor mange som har kontaktet ham.

Summary: Tidligere fotballspiller Danny Murphy (47) innrømmer kokainavhengighet etter karriereslutt i 2013

Summary: Murphy, som spilte for Liverpool, Tottenham og Fulham, åpner opp i podkasten Ben Heath Podcast

Summary: Han mener flere tidligere spillere sliter med lignende problemer

Summary: Støtte og terapi hjalp Murphy å takle problemene og ønske å bli bedre


Britiske Lucy Spraggan røper: Hoppet av «X Factor» etter å ha blitt voldtatt

Popartist Lucy Spraggan (31) var storfavoritt i britiske «X Factor» i 2012, men endte brått med å trekke seg «på grunn av sykdom». – Jeg er svært trist over ikke å kunne fortsette denne reisen, men jeg er ikke frisk nok til å opptre, uttalte hun til pressen den gangen. Nå – mer enn ti år senere – forteller Spraggan hva som egentlig skjedde.  «For å kunne bygge meg selv opp igjen og komme meg videre i livet, trenger jeg å fortelle sannheten», skriver hun i selvbiografien Process: «Finding My Way Through». Hotellansatt dømt I boken beskriver Spraggan hvordan «X Factor»-gjengen hadde vært ute i London for å feire en av deltagernes bursdag. Det skal ha blitt servert gratis alkohol, og Spraggan fikk «blackout». Et medlem av produksjonsstaben ledsaget henne tilbake til hotellet, hvor en hotellansatt tilbød å hjelpe henne inn på rommet. Senere på natten returnerte den hotellansatte mannen til Spraggans rom og forgrep seg på henne. «Jeg våknet dagen etter med en følelse av ren frykt. Jeg har aldri senere i livet kjent meg så omtåket. Jeg visste at jeg var blitt voldtatt, men jeg klarte ikke å ta det innover meg», skriver hun, ifølge Sky News. Sangeren forteller videre hvordan hun tok på seg klærne og gikk «på autopilot». Men hun fortalte til produksjonsteamet hva hun hadde vært utsatt for, og politiet ble tilkalt. Gjerningsmannen ble pågrepet etter få timer Han innrømmet skyld og ble dømt og fengslet. Syk også av medisiner Spraggan ble satt på medikamenter for å forebygge en eventuell HIV-infeksjon, og bivirkningene av dette var medvirkende til at hun ikke kunne opptre. Som voldtektsoffer har 31-åringen krav på å få være anonym. Nå velger hun å frasi seg den retten. For Spraggan er det viktig at søkelyset rettes mot programskaperne, som hun mener taklet situasjonen dårlig. Selv om hun fikk både økonomisk og medisinsk hjelp etter hendelsen, sier hun at oppfølgingen stoppet opp etter at den hotellansatte ble buret inne. «Ingen kontaktet meg noensinne igjen for å sjekke om det gikk greit med meg», skriver hun i boken. Til avisen The Guardian forteller Spraggan at regelen var at «X Factor»-deltagerne og staben for øvrig ikke kunne drikke seg fulle. – Men hvordan kan man leve opp til det når det gis gratis alkohol? spør hun.  – Grusomt «X Factor»-sjef Simon Cowell (63) var ikke direkte involvert i 2012-sesongen, siden han da holdt på med innspillingen av «America's Got Talent» i USA.  Han uttrykker fortvilelse over hva den da 21 år gamle Spraggan ble utsatt for. – Det som skjedde med Lucy var grusomt og knusende, sier han i en uttalelse til Sky News. Cowell forklarer at han personlig tok kontakt med Spraggan etter voldtekten. – Da jeg fikk muligheten, sa jeg hvor utrolig lei meg jeg var for det hun hadde vært gjennom.  Selv om Spraggan trakk seg fra talentshowet, har hun etablert seg som artist og gitt ut flere album. Neste kommer i august. Cowell sier at han støtter Spraggan når hun nå velger å stå åpent frem med sin historie. Han sier de to har knyttet bånd både vennskapelig og profesjonelt. – Lucy er en av de mest ekte, talentfulle og modige menneskene jeg har møtt, sier han. Beklager Produksjonsselskapet Fremantle, som sto bak TV-innspillingen, sier i en uttalelse at så vidt de vet, er dette «en enkeltstående hendelse» i britisk TV-industri. – Selv om vi da mente at vi gjorde vårt beste for å støtte Lucy, må vi ta ansvar for at hun mener vi ikke gjorde nok. Vi er ekstremt lei oss på hennes vegne og tar lærdom.

Summary: Spraggan betror i sin selvbiografi «Process: Finding My Way Through» at hun ble voldtatt av en hotellansatt etter at hun hadde deltatt på en fest med andre «X Factor»-deltagere i 2012.

Summary: Gjerningsmannen ble dømt og fengslet. Til tross for at Spraggan mottok økonomisk og medisinsk støtte etter hendelsen, kritiserer hun programskaperne for ikke å følge opp med støtte i etterkant.

Summary: Simon Cowell, skaperen av «X Factor», støtter Spraggans beslutning om å fortelle sin historie. Fremantle, produksjonsselskapet som produserte showet, har også kommentert saken og erkjent at de ikke gjorde nok for å støtte Spraggan.


LO-buss skal frakte Ap-topper i valgkampen

EKEBERGSLETTA (VG) LO lanserer egen valgkampbuss som skal farte land og strand rundt i valgkampen, og Ap-topper skal være med. – Tar samrøret mellom Ap og LO til et nytt nivå, sier Frps generalsekretær. – For en fantastisk buss! Nå skal vi ut og «rulle» med LO, altså, utbryter Ap-nestleder og kunnskapsminister Tonje Brenna da hun får se LO-bussen for første gang. Bussen ble første gang presentert på Ekebergsletta under Norway Cup onsdag, av LO-leder Peggy Hessen Følsvik og Tonje Brenna. Alle er ikke like glade. Lenger ned i saken sier Frps generalsekretær Finn Egil Holm at bussen tar samrøret mellom LO og Ap til nye høyder. LO-lederen planlegger å ta med seg statsminister Jonas Gahr Støre, statsråder og lokale kandidater for å «rulle» landet rundt i valgkampen. – Formålet er å reise rundt og treffe medlemmer og tillitsvalgte og rett og slett snakke med folk. Høre hvilke saker de er opptatt av lokalt i valgkampen, og oppfordre folk til å bruke stemmeretten sin, sier Følsvik. – Dere stiller bussen til disposisjon for Arbeiderpartipolitikere, er det sånn å forstå? – Nei, det er nok ikke helt rett inntrykk. Vi kjører bussen med LO-folk og de som har lyst, inviterer vi ombord. Da er vi blant annet så heldige at vi får med oss statsministeren og Tonje Brenna blant andre, svarer Følsvik og understreker: – Det er også andre politikere fra venstresiden som er velkommen når vi er ute og ruller. LO-sjefen forteller VG at det slett ikke er billig med valgkampbuss: – Omtrent 300.000 koster det å kjøre den i 16 dager, som er det vi har planlagt. Vi kjører ikke hele valgkampen. VG skrev mandag at LOs og Fellesforbundets valgkampanje for rødgrønn seier ved valget, kan innebære at Ap og de andre rødgrønne partiene som blir profilert gjennom LO-tillitsvalgte som stiller på rødgrønne kommunevalgslister må innrapportere det som partistøtte. – Vil ikke en slik buss-støtte også kunne bety at Ap må innrapportere skyssen som partistøtte? – Det tror jeg ikke. Dette er en buss som LO kjører for egen regning rettet mot våre medlemmer og tillitsvalgte. Så vi kommer ikke i konflikt med noe regelverk på valgkampstøtte. Det skal mye til for at Valglovnemnda reagerer på dette, mener LO-lederen. Hun får full støtte fra Ap-nestleder Brenna: – Åpenhet er jo bra; rapportering om hvem som sponser og samarbeider og hvem som mottar penger, det er vi for. Samarbeidet mellom LO og Ap har vart i godt over 100 år. Alle vet om det, vi er åpne om det. Det er ikke noe muffens med det samarbeidet, sier Brenna. – Planlegger du selv å rulle med LO-bussen? – De har invitert meg, men akkurat hvor og når, det vet jeg ikke. Brenna sier også at hun ikke er redd for reaksjoner fra høyresiden: – Hvis høyresiden er irritert på oss, da treffer vi riktig.  – Veldig fresh – Tenker dere på at dette kan være nok et uttrykk for for tette bånd mellom LO og Ap? – Nei. Det reflekterer vi ikke over. Vi har et flertall i LO-kongressen vår som legger grunnlag for det, sier Følsvik, som i kraft av å være LO-leder, sitter i Aps sentralstyre. Igjen er Brenna kjapp med å støtte Følsvik: – Det som er muffens er de andre typene sponsing på borgerlig side, blant annet «Aksjon for borgerlig valgseier» – hvem er det? Hvem gir de summene? Det er helt ok å være kritisk til LO-Ap-samarbeidet, men å være kritisk fordi det ikke er åpent og ute i dagen, det er bomskudd. På ferden gjennom Oslo onsdag, traff vi på næringsminister og Ap-nestleder Jan Christian Vestre.  – Hva synes du om busstilbudet til LO? – Det synes jeg er utmerket. Det er veldig bra at LO er rundt om og snakker med folk og møter velgere og forteller hva dette valget handler om, svarer Vestre og legger til: – Og så synes jeg at bussen er veldig cool. Den er veldig cool – ja, den er veldig fresh. – Planer du selv å rulle med LO? – Ja, nå er jeg med Peggy her, og så lurer jeg på om vi møtes på Notodden.  Høyre har i mange år hatt sin Høyre-buss – eller Erna-buss – som har blitt fylt opp av sentrale og lokale politikere – og journalister – som har fartet land og strand rundt. I stortingsvalgkampen for to år siden, busset blant annet Høyre-leder Solberg fra Oslo til Kristiansand, Bergen, Ålesund og til Trondheim. Vestre er ikke bekymret over at det kommer kritikk fra høyresiden: – De har sin egen buss med sine givere. Jeg tror for å være helt ærlig at det viktigste til valget er å møte folk. Da mener jeg både den bussen og valgkampen vi driver er veldig viktig. – Helt nytt nivå Frps generalsekretær, Finn Egil Holm, sier LO og Ap må tåle kritikk. – LO og Ap har som kjent et omfattende samrøre. Det er et bytteforhold mellom LO & Co og Ap mellom penger og daglig innflytelse. Det handler om møte-, tale-, forslags- og stemmerett i partiets organer og verv som følge av representasjon. Så kommer pengene den andre veien, sier han. Holm sier bussen topper det hele. – Nå tar de det hele til et nytt nivå ved at LO setter i gang en egen kampanjebuss for å drive aktiv valgkamp for Ap og deres kandidater. Vi har tidligere sett at fagforeninger kjøper annonser for partier/kandidater som ikke rapporteres. Trolig må du være ansatt på Youngstorget for å ikke å forstå at denne elleville samrøren som nå foregår både representerer en stor demokratisk utfordring og er rapporteringspliktig som bidrag til Arbeiderpartiets valgkamp. Han legger til: – Jeg begynner snart å lure på om LO og Aps holdning til partiloven best kan oppsummeres med: «Vi er alle like – men noen er likere enn andre». – De refererer til Aksjonen for borgerlig valgseier, som har anonyme givere, som dere har sagt ja til å motta fem millioner kroner fra: At det er det som virkelig er muffens, som Brenna uttrykker det? – Det er et avklart forhold at alle bidrag FrP tar i mot, er fullt lovlige.

Summary: LO har skaffet seg en valgkampbuss som skal reise rundt i landet under valgkampen. Arbeiderpartiet-toppolitikere vil delta.

Summary: Bussen vil koste omtrent 300 000 kroner å drifte i 16 dager.

Summary: Debatten om valgstøtte fra LO til  Arbeiderpartiet blåses liv i. Frps generalsekretær Finn Egil Holm sier bussen bringer de tette båndene mellom LO og Arbeiderpartiet til et nytt nivå. LO avviser at bussen vil være i strid med regelverket for valgkampstøtte.


Tatjana (32) har én pille igjen. Hun er en av 20.000 som mangler ADHD-medisin.

Norge er nesten tomt for en type ADHD-medisiner. Legemiddelverket jobber på spreng, men kan ikke love en løsning før til nyttår.  Én pille igjen. Det er alt hun har igjen av ADHD-medisinen som gir henne ro, et stabilt humør og konsentrasjon i kunst-studiene.  – Uten medisin er det krise. Det er veldig slitsomt å være i ubalanse. Jeg surrer bort hele dagen, klarer ikke holde avtaler og rutiner og ender opp med å ta dårlige valg, sier Tatjana Erdal (32).  Nå er det nesten tomt i hele Norge for ADHD-medisinene hun har gått på i fire år. En eller to dager uten medisin går fint, men over tid går det dårlig.  – Jeg kan bli veldig nedlatende mot meg selv. Uten bakkekontakt, svevende, klarer ikke fokusere.  Aftenposten møter henne på vei til apoteket for å sjekke om det er noe igjen.  – Jeg håper jo det er noe der. Men jeg tror ikke det.  Stor økning av ADHD-diagnoser Tatjana er langt fra den eneste som nå er bekymret. Statens legemiddelverk er blitt kontaktet av både pasienter og helsepersonell som er frustrerte, forteller overlege Ingrid Aas.  – Det er en alvorlig mangelsituasjon for det er veldig lite tilgang på denne typen ADHD-medisiner i Norge, sier overlege Ingrid Aas i Legemiddelverket. Hun påpeker: – Det er mange som bruker medisinene og mange som trenger dem. Mangelen er på legemidlene Aduvanz, Volidax, Elvanse og Balidax som brukes av både barn og voksne. Alle disse legemidlene inneholder en type medisinsk amfetamin som brukes til å behandle ADHD.  Hovedårsaken til mangelen er økt etterspørsel og salg.  Det har vært en stor økning i antall nordmenn som har fått påvist en ADHD-diagnose de siste årene. Siden flere har fått diagnosen, har flere også fått resept på medisinene.  – Men det forklarer ikke alt, sier Aas som forteller at det nylig har kommet flere merkevarer av samme medisin, som skaper konkurranse mellom produsentene.  – Når det blir slik vet vi at leverandøren av originalproduktet nedskalerer sin produksjon og derfor leverer mindre. Og nå er det mangel på alle fire fra legemiddelfirma, sier Aas.  – Dette er veldig uheldig og krevende både for helsepersonell og apotek som prøver å finne alternativer, og ikke minst for de pasientene som ikke får tak i legemidlene de trenger, sier Aas. Mangel på ADHD-medisiner rammer en stor gruppe. I fjor var det over 30.000 personer som fikk utdelt medisinene minst en gang. Det viser tall fra Reseptregistreret, FHI. – Psykiske lidelser kan forverres På sykehuset i Vestfold merkes alvoret. Fortvilte pasienter ringer dem ned, forteller overlege Mats Fredriksen ved poliklinikken for voksne med ADHD ved sykehuset i Vestfold. – Men vi har ikke noen gode svar eller alternativer til dem. De fleste har prøvd de andre legemidlene først, som de enten ikke tålte eller hadde for svak effekt. Å gå tilbake er dermed ikke et egnet alternativ, sier Fredriksen som omtaler situasjonen som bekymringsfull. – Dette er alvorlig for samfunnet fordi det berører så mange. Mange med ADHD har andre psykiske lidelser som kan forsterkes og forverres når de ikke får denne medisinen. Han anslår at over 20.000 nordmenn bruker medisinene som mangler. Frykter konsekvensene Tatjana Erdal er redd for at medisinmangelen fører til selvmedisinering. – Jeg tror folk ordner seg på andre måter, enten kjøper det svart eller ruser seg eller gjør noe annet. Jo lengre tid det går, jo verre blir det. Det er en bekymring som også overlege Mats Fredriksen deler. Han frykter medisinmangel på sikt kan bety høye kostnader for samfunnet, sykmeldinger og utdanningsløp som stoppes. – Økt angst og depresjonstilstander kan komme som en følge av dette, frykter han. Tilbake på apoteket fikk ikke Erdal ut medisin på sin resept. Det var tomt. Erdal fikk i stedet et angstdempende legemiddel som skal hjelpe henne med uroen.  – Men det er jo ikke bra det heller. Å få en ny medisin som virker mot noe annet, men som man lett kan bli avhengig av. Dette er ikke bra for meg, påpeker hun. Ingen bedring før i desember Ifølge Apotekforeningen er det ikke helt tomt ennå. Men det varierer veldig hva som er tilgjengelig. Og det kommer til å være lite medisin tilgjengelig i Norge ut året.  – Det ser ut til at det kommer noe i november, men her blir det utfordringer ut året, sier Aas i Legemiddelverket.  De jobber på spreng for å få inn utenlandske pakninger og samarbeider tett med grossister og legemiddelfirma. Legemiddelverket ber pasientene om å kontakte lege for å se om det finnes andre legemidler som de kan bytte over til eller bruke i en venteperiode.  – Hvis du ikke har mer igjen, så anbefaler vi de å ta kontakt med lege. Så kan man diskutere hva man gjør videre, sier hun.

Summary: Norge opplever mangel på noen ADHD-medisiner. Denne situasjonen kan vare til nyttår.

Summary: Medisinmangelen rammer tusenvis av pasienter. Mange har andre psykiske lidelser som kan forverres uten medisinen.

Summary: Legemiddelverket jobber for å få inn utenlandske pakninger og oppfordrer pasienter til å se etter alternative medisiner med sin lege.


Landslaget bruker ti millioner mer på støtteapparatet: – Perfekt

Under Ståle Solbakkens tid som landslagssjef har kostnadene på støtteapparat skutt i været.  – Det har fungert perfekt, svarer Ståle Solbakken kontant på VGs spørsmål på hva landslagssjefen føler at han har fått ut av støtteapparatet på 20 mann – inkludert sjefen selv. – Har det fungert perfekt når Norge ikke kommer til EM? – Nei, det kan du ikke si. Skoen trykker sikkert litt over alt. Til syvende og sist er det meg det pekes på, svarer Solbakken. Fredag starter landslagsåret med privatkamp mot Tsjekkia på Ullevaal (kl. 18.00, TV 2). VGs opplysninger er hentet fra posten «lønn og drift av landslagstrenere og støtteapparat A-lag» i NFFs regnskap. 2019: 11.929.943 kr
2020: 13.209.003 kr
2021: 17.571.175 kr
2022: 21.972.979 kr
2023: 22.799.892 kr – Vi har vært opptatt av at det ikke skal være for stort, men at alle skal ha en rolle, sier Solbakken som overtok mye støtteapparat til Lars Lagerbäck da han overtok jobben i 2021. Men utgiftene har nesten doblet seg på fem år – fra om lag 12 millioner kroner i 2019 til litt under 23 millioner i fjor. Solbakken har hentet inn fysisk trener Bjørn Vidar Stenersen, psykolog Martin Langagergaard og analytiker Andrew Findlay. Alle godt kjente fra Solbakkens tid som manager i FC København. Stenersen var også Solbakkens team da han trente Köln. Landslagssjefen mener utvidelsen av teamet er tvingende nødvendig. – Fotballen har hatt en rivende utvikling. Det er spesialister for alt. Vi har én analytiker. Skottland har fire. Spania seks. Verden går i den retningen, sier han. Ståle Solbakken trekker spesielt frem den teknologiske utviklingen rundt den fysiske treningen. – Klubbene krever enormt mye tilbakemeldinger på hva hver enkelt gjør med tanke på det fysiske. Alle treninger og kamper blir målt, sier han og trekker frem at han for eksempel ikke snakker om det fysiske rundt Martin Ødegaard med Arsenal-manager Mikel Arteta. – Men Bjørn Vidar (Stenersen) snakker med den fysiske treneren. Alt det fysiske er mye mer spesifikt enn det var bare for tre-fire år siden. Solbakken mener det er viktig å ha sterke fagpersoner i teamet. – Det kan bli stilt spørsmål, og vi vil ha vårt på det tørre. Vi har GPS-tall på alt. Høyintense løp, hvor lang treningen har vært, hvor mye har spilleren vært i aktivitet. Det blir ikke noen tvilstilfeller. Vi kan diskutere på et høyt nivå, mener han. Norges støtteapparat kan neppe kalles stort i forhold til konkurrentene i internasjonal fotball. Ifølge dansk TV 2 har Danmark mer enn 30 personer i aksjon rundt landslaget. Christian Nørkjær er såkalt «chef» i det danske landslaget, der det sportslige ledes av trener Kasper Hjulmand. Han mener Danmark ikke har et spesielt stort støtteapparat i forhold til de største nasjonene på den internasjonale fotballscenen. – De er oppe i rundt 60 personer, sier Nørkjær. Danskene har ifølge TV-kanalen blant annet tre speidere, kiropraktor, fotterapeut og kostholdsekspert. Under VM i Qatar stilte Danmark med egen kokk. – Vi er nødt til å passe på spillernes kropper på en annen måte enn tidligere. Vi vil optimalisere mest mulig. Det er hele tiden prosenter å hente, mener Christian Nørkjær.

Summary: Kostnadene for støtteapparatet rundt Norges landslag har steget kraftig under Ståle Solbakkens ledelse

Summary: Fra omtrent 12 millioner kroner i 2019 til nesten 23 millioner i fjor

Summary: Solbakken mener utvidelsen er nødvendig på grunn av økt spesialisering og krav i moderne fotball

Summary: Mange konkurrerende nasjoners støtteapparater har mer ressurser og personell enn Norge.