Rasering av regnskog står for like stort CO₂-utslipp som alle verdens biler og fly til sammen. Likevel inneholder svært mye sjokolade «regnskogdödaren» palmeolje. – Påsken kan være en høytid for palmeolje. Dessverre, for palmeolje er virkelig en av miljøverstingene i matvareindustrien, sier Jasmine P. Puteri. Og seniorrådgiveren i Regnskogfondet har et poeng: Over 60 typer sjokolade og en rekke kjekspakker og ulike snacks og godteri inneholder palmeolje. Noen av disse varene er blant de virkelige gjengangerne i nordmenns påskeegg og tursekker. Produksjon av palmeolje er en av de store årsakene til avskoging og miljøødeleggelser i regnskogen. De største ødeleggelsene skjer i Indonesia og Malaysia. I Indonesia alene dekker plantasjene et område like stort som halve Norge! Raseringen av regnskog er ikke bare en katastrofe for menneskene og dyrene som lever der. Den forårsaker også massive utslipp av klimagasser og utrydder dyre- og plantearter. All verdens skoger binder opp rundt en tredjedel av de globale CO₂-utslippene. Og naturkrisen er ifølge FN like alvorlig som klimaendringene. Siden NRK-programmet «Forbrukerinspektørene» sjokkerte Norge da det avdekket matvareindustriens hemmelighet i 2012, har en rekke matvarer blitt palmeoljefrie. Men mer enn 170 ulike matvarer står fortsatt merket med at de inneholder palmeolje i Regnskogfondets palmeoljeguide. Deriblant mange av de varene du kanskje tenkte å kose deg med i påsken. De siste par årene har bruken av palmeolje faktisk gått opp, ikke ned, blant annet på grunn av krigen i Ukraina. Med de konsekvenser det gir for både klimaet og orangutanger, elefanter, sumatratigre og andre arter i Sørøst-Asias regnskoger. – Jeg oppfordrer alle til å sjekke Palmeoljeguiden før handleturen, for å se om noen av deres favoritter står der. I så fall bør du finne noen andre, sier Jasmine. For alternativer finnes. Selv om noen typer bakervarer, is, kjeks og pulverkaffe inneholder palmeolje, klarer andre produsenter å lage tilsvarende varer uten. Påskeegg-favoritten sjokolade er den varegruppen med klart flest «palmeoljesyndere», blant annet fordi oljen er fast ved romtemperatur. Men blant andre Nidar viser at det går an å produsere også dette helt palmeoljefritt. Du kan sjekke om «ditt» produkt inneholder palmeolje ved å lese på ingredienslisten på produktet. Produsentene kan nemlig ikke lenger «skjule» seg bak sekkebetegnelsen «vegetabilsk olje», uten å spesifisere hva slags type olje det er snakk om. Jasmine P. Puteri innser likevel at de færreste av oss har tid til å lese ingredienslisten på alle varene vi skal kjøpe. Men også da er det en enkel løsning: REMA 1000 har samarbeidet med Regnskogfondet siden 2014 og fjernet palmeoljen fra alle sine egne matvarer allerede samme år. Siden har dagligvareaktøren sagt nei til en rekke nye matvarer med palmeolje – deriblant svært mange av påskekos-varene – og funnet alternativer i stedet. – Vi har tatt et tydelig standpunkt. Det betyr at vi må takke nei til produkter som andre takker ja til. Det betyr også at vi jobber sammen med våre leverandører og produsenter for å finne gode alternativer uten palmeolje, sier Emilie Våge, leder for samfunnsansvar og bærekraft i REMA 1000. – Vi vet at kundene ønsker å handle mer bærekraftig. Samtidig er hverdagen for de fleste hektisk, og spesielt nå ser nok de fleste mer på prisen. Da er det viktig at våre kunder kan stole på at når de handler REMA 1000s egne matvarer, så kjøper de varer som er produsert på en ansvarlig måte, sier hun. REMA 1000 bidrar også årlig med å beskytte 2400 kvadratkilometer med regnskog gjennom økonomisk støtte til Regnskogfondet. Selv om avskogingen igjen øker i Indonesia, blant annet fordi krigen i Ukraina har økt markedet for palmeolje, er ikke Jasmine i tvil: Det nytter å kjempe for regnskogen. Og du og jeg kan gjøre et viktig bidrag – kun ved å være bevisste når vi handler. – Hva du spiser, kan ta fra orangutangene hjemmet og drive nye arter til utryddelse. Eller du kan kjøpe andre varer, påpeker hun. Belønningen er ikke bare bedre samvittighet. – 80 prosent av verdens plante- og dyreslag holder til i regnskogen. Rydding av skogen for plantasjedrift har trolig utryddet mange arter, sier Jasmine. Hun berømmer REMA 1000 for å ha tatt et så klart standpunkt og fått mange matprodusenter til å følge etter. – De har vært og er en ledestjerne når det gjelder å beskytte regnskogen, sier hun. 1. Sjekk innholdsfortegnelsen eller Regnskogfondets palmeoljeguide før du handler. Når sjekket du sist om kjeksen, kaken eller påskeegget inneholder palmeolje? 2. Velg påskelys uten palmeolje. Det finnes fortsatt mye palmeolje i noen produkter. Svanemerkede lys tillater hverken palmeolje, soya eller parafin. Lys laget av bivoks er også et miljøvennlig alternativ. 3. Såpe, hygieneartikler og kosmetikk er krevende. Her er palmeolje nevnt i ord du antageligvis aldri har hørt før, for eksempel retinol palmetate, glycerin, sodium lauryl sulfate og mange flere. Står det -palm på innholdsfortegnelsen, bør du styre unna. Her er oversikten over ingrediensene du bør være unngå.

Summary: Mange påskesjokolader og godterier inneholder palmeolje, som er en «miljøversting» i matvareindustrien. Palmeoljeproduksjon er en av hovedårsakene til avskogning i Indonesia og Malaysia.

Summary: Regnskograsering forårsaker massive CO₂-utslipp, like store som alle biler og fly i verden kombinert, og fører til utryddelse av dyre- og plantearter.

Summary: Over 170 matvarer inneholder fortsatt palmeolje, selv etter avsløringen fra NRK-programmet «Forbrukerinspektørene» i 2012. Bruken av palmeolje har økt de siste par årene, på grunn av krigen i Ukraina.

Summary: REMA 1000 har samarbeidet med Regnskogfondet siden 2014 og fjernet palmeoljen fra alle sine egne matvarer samme år. Kjeden avviser en rekke nye matvarer med palmeolje.

Summary: Forbrukere kan bidra ved å unngå produkter med palmeolje, og sjekke Regnskogfondets palmeoljeguide eller lese ingredienslisten på produktet.

Summary: Jasmine P. Puteri, seniorrådgiver i Regnskogfondet, oppfordrer forbrukere til å være bevisste når de handler.


Eldre på sykehjem sliter med urinveisinfeksjon. For å løse problemet går flere pasienter på bærkur.

STAVANGER (Aftenposten): Hyppige urinveisinfeksjoner og økende antibiotikabruk utfordrer norske sykehjem. Nå vil man finne ut om en juice fra norske hagebusker kan hjelpe.  Sykehjemsbeboer Ragnhild Lyse (95) tar imot dagens første medisinglass med aroniajuice.  – Smaker det godt? spør helsefagarbeider Josi Esperito Asi, mens hun hjelper 95-åringen med å drikke den rødlige juicen. – Ja, svarer Ragnhild Lyse. Mange pasienter liker den, forteller pleierne ved Tasta sykehjem i Stavanger. Juicen er laget av aroniabær, også kalt svartsurbær. De vokser på bærbusker som er vanlige i norske hekker og hager. Mange lager syltetøy og saft av bærene, men aroniajuice kan også brukes som en forebyggende medisin, når det gjelder urinveisinfeksjon.  – Vi opplever at aronia faktisk hjelper for noen pasienter, og at de får færre urinveisinfeksjoner, sier avdelingssykepleier Solfrid Mangersnes. Alvorlige infeksjoner Urinveisinfeksjon er vanlig blant kvinner i alle aldre og en av de hyppigste infeksjonene på sykehjem. For noen kan det være nok at de går rundt med eller ligger med våte bleier. I tillegg er det flere legemidler, som gis ved sykehjem mot depresjon og andre psykiske tilstander, som kan hindre blæretømming.  Urinveisinfeksjon kan føre til nyrebekkenbetennelse, og i alvorlige tilfeller blodforgiftning og dødsfall.  – Den risikoen henger sammen med skrøpelighet, og ofte flere andre sykdommer hos eldre. Det kan være vanskelig å fastslå eksakt hva som fører til en alvorlig utvikling, sier overlege Per Espen Akselsen ved Haukeland sykehus. Han er spesialist i infeksjonssykdommer, indremedisin og geriatri. De fleste infeksjonene behandles med antibiotika.  Ser effekt Ved Tasta sykehjem har aroniajuice blitt brukt som forebyggende medisin ved flere avdelinger ved sykehjemmet i over fem år. Ett glass med 30 ml aroniajuice deles ut kl. 9 og ett kl. 20 samtidig med medisiner. Sykepleier Mangersnes har sett effekt hos pasienter som har vært igjennom mange antibiotikakurer. De som begynner med aroniajuice, kan få færre urinveisinfeksjoner etterpå.  – Hvis en pasient har gjentatte urinveisinfeksjoner, snakker vi om det på legevisitten. Det varierer om det er legen eller sykepleier som foreslår aronia. Men det er legen som avgjør om det skal prøves, sier hun. Akkurat nå har fire pasienter på sykehjemmet aroniajuice på medisinlisten sin.  – Vi har også brukt tranebærjuice for å forebygge urinveisinfeksjon. Men så har vi gått over til aronia, fordi vi synes å se en effekt. Hvis man har mange symptomer på urinveisinfeksjon og bakterier i urinprøven, så må man ha antibiotika. Men mange pasienter har tatt antibiotika mot urinveisinfeksjon gang på gang. For dem er aroniajuice en måte å forebygge på, sier Solfrid Mangersnes.  Urinveisinfeksjon overbehandles med antibiotika Sykehjem står for seks til syv prosent av total bruk av antibiotika i Norge. Behandling av urinveisinfeksjon er en vanlig grunn til bruk av antibiotika i sykehjem.  I august i år kom en ny studie som peker på årsakene til unødvendig antibiotikabruk i sykehjem. Studien viste blant annet at antibiotikabruk varierer mellom sykehjem.   – Mange sykehjem har ikke heltidsansatte leger. Flere sykehjem har ikke lege mer enn en eller noen ganger i uken. Det blir da lettere å foreskrive antibiotika ved sykebesøket, sier overlege Akselsen.  Han mener det foregår en overbehandling ved norske sykehjem med antibiotika.  – De fleste infeksjoner bør behandles. Men hvis man påviser bakterier i urinen og pasienten ikke har symptomer (asymptomatisk bakteriuri), skal det ikke gis antibiotika. Her foregår det en overbehandling, sier han.  Han mener sykehjem bør gå kritisk igjennom pasientenes legemiddelbruk. De bør vurdere om pasientene har nytte av legemidlene og om de har bivirkninger. Det bør skje både ved ankomst til sykehjemmet og senere, sier han. Akselsen mener også flere sykehjem trenger bedre rutiner for å unngå infeksjoner.  – Risikoen for infeksjon øker, hvis en ikke får tømt blæren ordentlig. Da ligger urin igjen i blæren. En enkel metode kan være å sette beboere med demenssykdom på toalettet en stund. Slike rutiner er selvfølgelig ressurskrevende, men det fungerer for å forebygge urinveisinfeksjon. Mange sykehjem mangler slike gode rutiner, sier Akselsen.  En del antibiotika kan miste effekten Helsemyndighetene jobber for å redusere unødvendig bruk av antibiotika, også i sykehjem. Det er for å forebygge antibiotikaresistens.  Hvis en bakterie blir resistent, betyr det at en type antibiotika ikke virker på den bakterien hos pasienten lenger. Det er satt i gang flere prosjekter for å redusere bruken. Nå videreføres de i alle fylker.  Tester aroniabær I Kristiansand deltar flere hjemmeboende eldre i en forstudie om effekten av aroniabær. Forskningsforetaget Plantchem og Institutt for helse- og sykepleievitenskap ved Universitetet i Agder samarbeider. – Jeg håper forstudien skal føre til en større klinisk studie på sykehjem. Da vil vi kunne si med sikkerhet om aronia har effekt mot urinveisinfeksjon, sier daglig leder Rune Slimestad i Plantchem. Han har studert bruken av aroniabær i ti år. Det er blant annet tanninene (polyfenoler) i aronia som skal ha denne effekten. Overlege Akselsen kjenner til at tranebærjuice har vært brukt i forbindelse med urinveisinfeksjon på sykehjem, men ikke aroniajuice. – Jeg synes det er helt greit å prøve for eksempel aroniajuice for å forebygge urinveisinfeksjon, hvis man slutter med det om det ikke har effekt, sier han.

Summary: Tasta sykehjem i Stavanger bruker juice fra aroniabær for å forebygge urinveisinfeksjoner hos noen av pasientene. Flere pasienter har fått færre infeksjoner etter å ha begynt med juicen.

Summary: 2 glass med 30 ml aroniajuice daglig skrives på pasientens medisinliste. Forskere ser nå på effekten av bærene.

Summary: Mange pasienter ved sykehjem har tatt antibiotika ved urinveisinfeksjon flere ganger. Forskere håper juicen kan begrense antibiotikabruken.


Årets Super Bowl sendes på VGTV – slik får du sett kampen!  Super Bowl er det største sportsarrangement i USA og har også et pauseshow som hvert år byr på store artister. I Norge kan du se den store kampen på VGTV med et abonnement på VG+ Sport.  Der blir det norsk studiosending og amerikanske kommentatorer.  Sendestart er klokken 22.00 søndag 11. februar, med blant annet Ole Soo, Vegar Tryggeseid og Snorre Monsson i studio. San Francisco 49ers møter Kansas City Chiefs i årets Super Bowl etter to svært spennende «semifinaler».  Årets Super Bowl spilles på Allegiant Stadium i Las Vegas, Nevada.  Super Bowl 2024 går av stabelen søndag 11. februar.  Sendestart for norske TV-seere er 22.00, mens kampstart er rett over midnatt, natt til mandag 12. februar, klokken 00.30.  Super Bowl sendes direkte på VGTV. Du må ha et abonnement på VG+ Sport for å se sendingen og kampen.  Her er link til Super Bowl-sendingen – og hvis du ikke allerede har abonnement kan du kjøpe det der.  LES MER: Fra Serie A til Super Bowl. Her får du oversikt over hvilken live-sport du får tilgang til med abonnement på VG+ Sport Super Bowl LVIII betyr rett og slett at årets finale er nummer 58 i rekken.  Måten romertallet er satt opp er slik:  L = 50
V = 5
I = 1 Så det vil si 50 + 5 + 3 = 58  Super Bowl er den årlige mesterskapskampen i National Football League (NFL), som er den største profesjonelle amerikansk fotball-ligaen i USA.  Det er den siste kampen i NFL-sesongen, og vinneren blir kåret til ligamester. Les alt om Super Bowl på VG her Et half time-show, eller pauseshow på norsk, er et stort musikk- og underholdningsshow som finner sted i pausen av Super Bowl.  I 2024 er det R&B-stjernen Usher som skal stå for underholdningen, med DJ Tiësto også som en del av showet.  – Det er en ære endelig å krysse av en Super Bowl på bucket-listen min. Jeg kan ikke vente med å vise publikum noe helt annet enn de noensinne har sett før. Takk til fansen og alle som har sørget for at dette skjer. Vi ses snart, sa Usher i en uttalelse, ifølge Deadline da det ble annonsert at han fikk den gjeve oppgaven med å opptre på Årets Super Bowl. Popikonet Taylor Swift er kjæreste med Travis Kelce som spiller for Kansas City Chiefs – et av finalelagene i årets Super Bowl.  Fansen har fulgt Swift som en ivrig supporter på tribunen på Chiefs’ kamper gjennom sesongen, og før Super Bowl har mange vært svært opptatt av om Taylor Swift vil kunne være på tribunen når Kelce spiller den store finalen i Las Vegas søndag/natt til mandag.  Årsaken: Taylor Swift skal spille en konsert Tokyo lørdag 10. februar – altså dagen før Super Bowl.  Nå er det imidlertid meldt at Swift vil være til stede og heie på kjæresten!  Og både den japanske ambassaden og et raid av privatfly skal være problemer ryddet av veien for at Swift skal rekke å gjøre unna den tolv timer lange flyturen fra Tokyo i tide før kampstart i Las Vegas.  Denne artikkelen er delvis laget ved hjelp av AI-verktøy fra OpenAI, og kvalitetssikret av VGs journalister.

Summary: Super Bowl LVIII blir kun sendt på VGTV i Norge, og du må ha et abonnement på VG+ Sport

Summary: Sendestart er klokken 22.00 søndag 11. februar, kampstart er 00.30 (natt til mandag 12. februar)

Summary: San Francisco 49ers møter Kansas City Chiefs i finalen

Summary: Usher skal stå for underholdningen i pauseshowet

Summary: Taylor Swift er bekreftet til stede for å heie på kjæresten Travis Kelce fra Kansas City Chiefs


Vaksinemotstandere blir et problem både for Trump og Biden i amerikansk valgkamp

Joe Bidens rådgivere sliter med å finne ut av hvordan de skal takle vaksineskeptikere. Donald Trump sliter med det samme. Den amerikanske regjeringen forbereder en ny vaksineoffensiv før vinteren. Det kan være god helsepolitikk, men president Joe Bidens medarbeidere frykter at det er et dårlig trekk med tanke på neste års valgkamp. På republikansk side er vaksiner en like het potet. En av de største prestasjonene i Donald Trumps presidentperiode var den rekordraske utviklingen av vaksinen. Men det er ikke en vinnersak når taperen fra valget i 2020 møter dagens velgere. Trump krangler heftig med hovedutfordreren Ron DeSantis, Floridas guvernør, om hvem som håndterte pandemien best. Vanskelig for Biden Problemet for Biden er at vaksineskeptikere er blitt en politisk faktor. Nettavisen Politico skriver at staben i Det hvite hus sliter med å finne mottiltak.  Biden utfordres både i eget parti og fra republikanerne. Presidenten er sikker på å bli nominert som partiets kandidat i 2024, dersom ikke noe helt uventet skjer. Men han utfordres av Robert F. Kennedy Jr. Han er nevø av den tidligere presidenten John F. Kennedy.  Kennedy har markert seg som en konspirasjonsteoretiker med kraftig skepsis mot vaksiner. Ifølge Politico er helsemyndighetene dypt bekymret over at vaksinemotstand er i ferd med å bli stuerent. Ytringsfrihet Som ny president for halvannet år siden forsøkte Biden å kneble vaksinemotstandernes propaganda på sosiale medier. Han sa at «Facebook dreper mennesker». Men regjeringen kan ikke tvinge de sosiale plattformene til å sensurere diskusjonene om vaksiner. Det ble klart etter at republikanske politikere gikk til retten. Dommen er klar, også vaksinemotstandere har ytringsfrihet. Ifølge Politico har apparatet rundt Biden kommet til at helsespørsmål er så splittende at presidenten bør konsentrere seg om noe annet. Regjeringen skyver stadig mer av ansvaret over på byråkratiet. Vaksinekamp I forrige uke ble Donald Trump intervjuet av journalisten Megyn Kelly. Han ble utfordret om sitt forhold til helsetoppen Anthony Fauci, som var den ledende byråkraten i kampen mot pandemien.  På høyresiden i amerikansk politikk er han blitt et symbol på hvordan regjeringen grep inn i borgernes frihet. I intervjuet skrøt Trump av at han overstyrte Fauci flere ganger.  – Jeg var ingen stor fan av Fauci, sa han. Kelly minnet Trump om at Fauci fikk en medalje for innsatsen. – Ah, jeg vet ikke hvem som ga ham medaljen, sa Trump. Det var ham selv. Trump ble spurt om vaksinen. Han sa at demokratene elsker vaksinen, og at veldig smarte mennesker sier utviklingen av den var det beste han gjorde. – Så du er stolt av den, spurte Kelly. – Nei, jeg er ikke stolt, jeg bare forteller deg hva demokratene tenker, svarte han. DeSantis og Sverige Samtidig har Ron DeSantis brukt sin håndtering av pandemien aktivt i valgkampen. Under pandemien markerte han seg som en motstander av Trump og Fauci.  Han nektet å stenge ned samfunnet, slik at flest mulig bedrifter kunne fungere som normalt. Den konservative spaltisten Ann Coulter har trukket sin støtte til Trump. I stedet satser hun på DeSantis. Nylig sa hun til The New York Times at den eneste som kan konkurrere med DeSantis når det gjelder covid, er statsministeren i Sverige. Ifølge The Washington Post vil DeSantis øke fokuset på vaksinemotstanden sin fremover. I 2021 nektet han å svare ja eller nei på om han selv hadde tatt en oppfriskingsdose. Nå sier han at de føderale myndighetene ikke skal få bruke «sunne mennesker i Florida» som forsøksdyr. Han hevder at det ikke finnes bevis for at vaksinen er effektiv og sikker. Skepsisen øker Skepsisen mot covidvaksiner har spredt seg til vaksiner generelt. Blant republikanere er det også en økende skepsis mot å vaksinere barn mot meslinger, viste en meningsmåling fra Pew Research Center i mai. I mange år har 79 prosent av republikanerne ment at det er fornuftig å kreve at barn i den offentlige skolen vaksineres. Men i år har denne gruppen sunket til 57 prosent, viser tallene fra Pew. Blant demokrater er tallet stabilt på 85 prosent. Professor og helseekspert Lawrece Gostin ved Georgetown University sier til Politico: – Vi kan se en fremtid der barn ikke får vaksine på skolen. Sykdommer vi en gang trodde var utryddet, kan komme tilbake. Han sier at det vil koste liv.

Summary: Biden og Trump sliter med vaksineskeptikere i forkant av neste års valg.

Summary: Bidens stab i Det hvite hus prøver å finne løsninger for å håndtere vaksinemotstanden. Robert F. Kennedy Jr. utfordrer Biden med sin vaksineskepsis.

Summary: Trump og konkurrent Ron DeSantis krangler om hvem som håndterte pandemien best.


Sanna Marins appell: Liv går tapt fordi Ukraina får for lite støtte

Ukraina trenger mer støtte, mer våpen. Og det haster. Finlands forrige statsminister Sanna Marin har en dramatisk appell til vestlige land.  I et intervju med VG er Sanna Marin (38) krystallklar om hva som skjer dersom ikke Ukraina får økt militær støtte fra Nato-landene: – For hver dag som denne krigen fortsetter, går flere og flere liv tapt, sier hun. – Hva slags støtte er det Ukraina trenger mest nå? – Ukraina har selv sagt hva de trenger, og at de trenger leveransene raskere enn tilfellet er nå. De trenger mer tyngre våpen, spesielt luftovervåkning og luftforsvar. De trenger også tyngre utstyr til bakkekrigen, mer ammunisjon, mer av alt. Det er avgjørende for at de kan ta tilbake det de har tapt til Russland siden invasjonen, sier hun. Marin er i Oslo som NHOs gjest i forbindelse med årskonferansen.  Mandag kveld snakket hun til flere hundre mennesker på NHOs vorspiel om utenrikspolitikk på Rockefeller scene.  Liv går tapt  – Er du enig med de som sier at tiden nå er på Russlands side? – Tiden er ikke på noens side. Liv går tapt på begge sider, hver eneste dag som krigen fortsetter. Det er store økonomiske konsekvenser for begge land. Så hver dag som krigen fortsetter, er en trist dag. Vi må sikre at krigen tar slutt, men den vil ikke være over før vi er villig til å støtte Ukraina ytterligere, sier hun. Ute av politikken  I fjor tapte Marin’s venstre-sentrums regjering riksdagsvalget i Finland til høyresiden, og hun gikk av som statsminister og partileder for sosialdemokratene. Nå skriver hun bok og holder foredrag, og jobber for Tony Blair’s institutt for globale endringer.  – Vi får se, svarer hun på spørsmål om hun noen gang kommer tilbake til politikken.  Sanna Marin var statsminister i Finland 24.februar 2022, da Russland invaderte en annen alliansefri nabo: Ukraina.   Finland måtte ta noen store og vanskelige beslutninger under hennes ledelse. – Jeg gikk ikke inn i politikken for å jobbe for Finlands Nato-medlemskap. Da jeg ble statsminister i 2019,  var jeg fortsatt imot at Finland skulle inn i Nato. Jeg så ikke at det var nødvendig, og det gjorde heller ikke det finske folket. Men alt endret seg da Russland angrep Ukraina, forteller hun. Grensen til Nato  –  Folk i Finland stilte seg spørsmålet: Når Russland krysset grensen til Ukraina, hvilke grenser ville de da respektere? Svaret var at det måtte være grensen til Nato. Det er den enkle grunnen til at Finland i dag er medlem i Nato.  – Å søke om medlemskap samordnet med Sverige, var ikke en krigserklæring, men en fredserklæring,  legger hun til. – Var du forberedt på at Russland ville reagere på Nato-søknaden? –  Vi var forberedt på ulike scenarier, fordi vi har en nabo som opptrer aggressivt. Men det påvirket ikke vår beslutning. Snarere tvert imot. Vi sto opp for retten til selv å bestemme vår vei videre. Akkurat som folk i Ukraina og i Sverige, har vi i Finland rett til å bestemme dette helt på egen hånd. Nå er vi med i Nato. Det er jeg glad for. Og jeg håper at Sverige kommer etter snart.  I fjor høst kom en strøm av flyktninger over grensen fra Russland til Finland på sykkel. Finlands oppfatning er at dette inngår i rekken av såkalte hybride angrep fra Russland side, aggresjon som går under terskelen for krigshandlinger. – Vi har sett lignende aktivitet fra Russland tidligere, at de bruker migrasjon som våpen. Men har lovgivning for å stå imot, slik at vi raskt kan stenge våre grenser, sier Marin.

Summary: Finlands tidligere statsminister, Sanna Marin, mener Ukraina trenger mer støtte og våpen fra vestlige land snarest.

Summary: I et intervju med VG sier hun at liv går tapt for hver dag krigen fortsetter.

Summary: Ifølge Marin trenger Ukraina mer tyngre våpen, luftovervåkning og luftforsvar, samt tyngre utstyr og ammunisjon for å ta tilbake det de har tapt til Russland.

Summary: Finland ble Nato-medlem etter Russlands invasjon av Ukraina. Sanna Marin håper Sverige følger etter snart.


Warholms kontraster: – Det er ganske unikt

BISLETT (VG) Fra 2017 til 2021 gikk nesten alt som en drøm for Karsten Warholm (27). Nå nærmer det seg tid for å revansjere det trøblete fjoråret – og han avslører at test-tidene ser lovende ut.  Warholms sesongåpning blir trolig under Bislett Games torsdag 15. juni. Til tross for at Dimna-løperen fikk med seg EM-gull i fjor, ble sist sesong i stor grad ødelagt av en strekkskade han fikk under sesongpremieren i Rabat. Hekkeløperen kaller skaden en liten «wake-up call».  – Når man ser det i retrospekt, er det lettere å se noen lysere sider nå, sier Karsten Warholm og forklarer: – Det er veldig få som kan gå fem sesonger uten å ha noe trøbbel som stikker kjepper i hjulet. Det er ganske unikt, det er det positive. Så er det sånn at 2021 var en enormt bra sesong. Vi hadde tatt veldig mange store steg, da er det kanskje naturlig at det blir en større slitasje på kroppen. Men jeg tror på at det bare var en litt uheldig hendelse på et dårlig tidspunkt.  Fra 2017–2021 tok han OL-gull, to VM-gull og EM-gull. Mellom 2019 og 2021 vant han 400 meter hekk under elleve Diamond League-stevner. Fremgangen var nærmest konstant.  – Kan skaden være med å forlenge gnisten din for dette? – Ja, for det er ikke en skade som skal følge meg. På kort sikt har det gjort meg mer motivert og lysten på å springe løp. Jeg fikk et ufrivillig avbrekk som minner meg på hvor glad jeg er i det jeg driver med. – Du sier du er bedre trent enn noen gang, betyr det at du løpere raskere enn noen gang? – Det er det som er et veldig interessant spørsmål. Jeg mener det ikke nødvendigvis betyr at man løper raskere. Men det betyr at sjansen er mye større. På trening har jeg fått lagt ned mer arbeid enn noen gang. Tidene i vinter viser at vi er veldig godt i rute, sier Warholm. Han jakter sin egne verdensrekord på 45,94 fra da han tok OL-gull i 2021. En måned tidligere satte han rekorden 46,70 på Bislett. – Konkurranseinstinktet var gjennom taket i Tokyo. Alt gikk stang inn. Jeg som driver med dette, merker at det (45,94) er en sinnssyk tid. Det er et vanskelig tall å matche, sier 27-åringen. – Hvordan skal du kunne løpe kjappere med årene som går? Hvordan er det mulig når alderen blir høyere? – Det som er veldig bra med Leif Olav Alnes, er at han er en unik trener med ekstremt mye erfaring og han er veldig smart. Han har mange verktøy og kommer med nye ting vi implementerer på ulike tider. Det kan være nye typer styrkeløft, nye variasjoner på intervall- og sprinttrening. Det gjør at du fortsatt kan flytte nivået, sier Warholm. – Jeg tror fortsatt vi kan utvikle de kvalitetene man trenger i tiden som kommer, hvis vi styrer unna store problemer. Leif Olav Alnes mener ting ser bra ut før sesongstart, men vil ikke love nye rekorder i sesongen som kommer. «Godt gjort er bedre enn godt sagt», er mantraet.  – Vi må prøve å få han i den beste versjonen av seg selv, så sitter det egne folk som tar tiden og finner ut det. Aldersfremgangen tror jeg han har lagt bak seg, men jeg tror ikke vi jobber mot tiden, sier Alnes. Å gjøre litt om på treningen år til år, mener han er viktig av mange grunner: – Det handler om å ha det litt artig og være nysgjerrig. Det er alltid noe i ermet vi kan bruke. Samtidig handler det om å ikke gjøre for mange tiltak på en gang, for da tror jeg det ene gode tiltaket slår det andre gode tiltaket i hjel. Det er ikke alltid kjøttsuppen blir bedre om man kaster fisk oppi.

Summary: Karsten Warholms (27) sesonåpning er planlagt under Bislett Games 15. juni.

Summary: Warholm pådro seg en skade som ødela store deler av fjoråret - årene i forkant var preget av stor suksess

Summary: Skaden ble en «wake-up call» og motiverte hekkeløperen ytterligere.

Summary: Han jakter sin egen verdensrekord på 45,94 fra OL-gull i 2021.

Summary: Trener Leif Olav Alnes tror fortsatt på utvikling


Får tømme 10.000 liter vin i sluket mot betaling

Vinmonopolet har inngått egen spesialavtale med Vann- og avløpsetaten i Oslo.  Over Operaen, i øyehøyde med Munch-logoen i Bjørvika, sitter tjue mennesker i hvite frakker og spytter i nedfelte vasker. Lukten slår imot en. Syv typer champagne er på menyen før lunsj. Det snurres og surkles. «Femmer fra meg», roper en. «Syv her», kontrer sidemannen. Champagnen kan gjerne smake tusen kroner eller 200, det spiller ingen rolle. Dagens oppdrag er å finne en til «500 kroner, lagret minst 12 måneder på bunnfall». Og alle munnfuller på veien dit, forsvinner ned rørene i Bjørvika, takket være en spesialavtale med Vann- og avløpsetaten i Oslo. Må samle opp rester Alkoholen inneholder nemlig så mye organisk grums at det kan skade både Oslofjorden, avløpssystemet og slam som brukes i jordbruket. Derfor må det renses. Det betaler nå Vinmonopolet for. De virkelig store industrivirksomhetene i byen har egne renseløsninger. Enorme kamre holder tilbake partikler som flyter og synker, før utslipp. I tillegg må de betale ekstra for å rense avløpsvannet i kommunens renseanlegg, slik at ikke du og jeg skal få høyere vann- og avløpsgebyr. Mindre bedrifter derimot, som barer med sporadisk behov for å kaste dårlig øl eller utgåtte produkter, må selv ta med rester til Bekkelaget renseanlegg. Vinmonopolet er aller første bedrift til å inngå egen avtale om å få tømme restene direkte i sluket. Vann med sukker I dag smaker 20 ferskinger i hovedkontoret i Bjørvika. De er selv til bedømming. Tidligere har de vært gjennom både teoriprøve og grunnsmakstest, blant annet smaking av vann tilsatt salt, sukker og syre. De som består, sluses videre til 12-dagers prøving av øl og vin. Målet er å komme seg gjennom nåløyet og bli del av en eksklusiv gruppe. De mest lovende ganene kan nemlig bli dommere i sensorisk prøveinstans (SPI). I dag finnes bare 12 slike dommere i hele landet. Betaler gebyr for å spytte Alle viner som vil inn i basisutvalget, det du garantert finner på polet, må gjennom disse dommerne i SPI. Det betyr svært gode penger for grossisten. Men prosessen skal være redelig. EU gir oss lov til å ha vinmonopol i Norge, hvis det ikke diskriminerer aktører. Derfor skjer bedømmingen i byggets aller helligste, laboratoriet. Her følges samme strenge regler som på et sykehus- eller dopinglaboratorium. Det var en lab-kontrollør som plutselig lurte på hva de ansatte gjorde med restene. Slo de det bare rett ut i sluket? Vinmonopolet hadde ikke tenkt på det selv, ikke kommunen heller, viste det seg. Problemstillingen var helt ny. De hadde flere møter og sto til slutt igjen med et tall: Antall liter Vinmonopolets hovedkontor får lov til å kaste daglig. Derfor sitter SPI-sjef Steffen Solem én gang i året og teller. Til sammen har hovedkontoret lov å spytte ut maks 10.000 liter i året. Ikke mer enn 375 liter hver dag. Bare menn Dommerne bak dagens utslipp er fem menn i voksen alder, til tross for at kvinner visstnok har noe bedre sanseapparat, ifølge Solem. Det røde lyset utenfor døren er tent. Inne på laboratoriet er det hvitt og stille. Vegger, plater og tak har farge som ikke skal ta eller gi farge til vinen. Fargetemperaturen i rommet tilsvarer dagslys. Møysommelig plotter dommerne inn fargedybde, duft, munnfølelse, fruktkvalitet og kompleksitet. Prøvene serveres blindt og i ulik rekkefølge. De skal ikke påvirkes av bismak eller noe som kan dras videre til neste vin. Egne smakspreferanser er irrelevante. Aftershave er fy-fy – I SPI er måleinstrumentene mennesker. Bruksmessig er de underlagt samme krav, sier Solem. Det betyr rigid kontroll: Alle flaskene leveres i et rom låst for dommerne. Prøvene serveres gjennom en egen dør. Vaskemaskinen som vasker glassene er dyr og testet gjentatte ganger. Ingenting er overlatt til tilfeldighetene. I alle fall ikke temperaturen, som er overlatt til en liten boks i hjørnet. Dommerne selv er eksperter så lenge de fungerer. Hvis en blir syk eller plutselig smaker annerledes, blir vedkommende tatt ut. Det har skjedd. – Altså, de er jo mennesker, ikke sant? Hvis en av dem krangler med samboeren, kan det påvirke, sier Solem. Det samme kan kaffe og rare frokoster. Den indre justisen henger tungt, sier Solem. Men ikke mye annet. Rommet skal være fritt for lukt. – Aftershave er fy-fy, sier han, og legger til: – Jeg har nok tatt på meg litt for mye i dag. Jeg får alltid kritikk for det. Ingen vinklubb Hvis avviket mellom dommernes vurderinger er for høyt etter en runde, gjør de en ny bedømmelse. Er det fortsatt for høyt, må de analysere hva som gikk galt. De skriver rapport og holder seminar. – Dette er ikke vinklubb, altså, sier Solem. Helt til slutt må de slå ut alt. – Og vi har selvsagt ikke lov til å svelge når vi smaker. – Nei. – Vi kan kjøre bil etterpå. Det har vi sjekket. – Ok. – Så selv om dommerne sitter her en hel dag, med opp mot hundre ulike prøver, så kan de faktisk kjøre bil etterpå. – Er det noen som kjører bil hjem? Alle rister på hodet.

Summary: Vinmonopolet har inngått en spesialavtale med Vann- og avløpsetaten i Oslo for å kunne spytte og kaste alkohol direkte i avløpet.

Summary: De kan kaste maks 10.000 liter alkoholrester i avløpet i året og betaler for behandling av det forurensede avløpsvannet.

Summary: Andre bedrifter har egne renseanlegg, eller de må samle opp rester og ta med til kommunens renseanlegg.


Henderson talar ut efter kontroversiella flytten

Jordan Henderson bytte Liverpool mot saudiska Al Ettifaq – och sågades för sitt val.  HBTQ+-grupper kallade honom hycklare.  – Jag förstår deras ilska, säger han till The Athletic.  Det var i juli som Jordan Henderson för första gången kopplades ihop med en flytt till Saudiarabien och Al-Ettifaq.  En flytt som på förhand framstod som osannolik med tanke på att Liverpoolkaptenen de senaste åren profilerat sig som en stor förespråkare för HBTQ+-personer och deras rättigheter, och att homosexualitet fortfarande är förbjudet i Saudiarabien.  Men den 26 juli bekräftade ”Hendo” själv flytten innan han presenterades av Al-Ettifaq i klubbens egna kanaler.  I presentationsvideon hade de gjort hans regnbågsfärgade kaptensbindel från åren i Liverpool svartvit.  ”Måste respektera alla kulturer”  Henderson kritiserades hårt för sitt val.  Den tyske före detta fotbollsspelaren Thomas Hitzlserger – som kom ut som homosexuell efter karriären – sågade engelsmannen på X.  ”Jag trodde hans stöd för Priderörelsen var genuint. Dumma mig”, skrev han.  Jordan Henderson har inte sagt något sedan flytten, men nu väljer han att bryta tystnaden i en lång intervju med The Athletic.  – Jag förstår deras frustration. Jag förstår deras ilska. Jag fattar. Jag kan bara säga att jag är ledsen att de känner så. Det var aldrig min avsikt att såra någon. Jag har alltid velat hjälpa till där folk har bett om min hjälp. När jag tog det här beslutet resonerade jag som så att vi alla kan köra ner våra huvuden i sanden och kritisera andra kulturer och andra länder från håll, men att det inte kommer att ändra på något, säger mittfältaren.  På frågan om han kommer fortsätta bära regnbågsfärgerna på planen svarar han:  – Jag utesluter inte det. Men samtidigt vill jag inte vara respektlös mot religionen och kulturen i Saudiarabien. Vi måste visa respekt för alla. Och om det skulle vara respektlöst att bära färgerna här, så skulle jag inte göra det. Men om jag fick möjligheten, så absolut.  Flyttade inte för pengarna  Liverpool hade värvat både Alexis Mac Allister från Brighton och Dominik Szoboszlai från RB Leipzig och Hendersons beslut att flytta kom efter att klubbens manager Jürgen Klopp gjort det klart för honom att han inte skulle få spela lika mycket som tidigare.  Fabrizio Romano rapporterade att engelsmannens kontrakt med Al-Ettifaq innebar en ny årslön på 490 miljoner kronor i tre år.  Men enligt Henderson handlade flytten inte om pengar, och säger att siffran är felaktig.  – Folk ser bara en klubb med mycket pengar och tänker att spelaren bara flyttar dit på grund av det. Men i verkligheten är det inte alls så. Folk får tro mig eller ej, men pengar har aldrig varit det som drivit mig i min karriär. Aldrig någonsin. Det är klart att man vill ha det ekonomiska på plats, du väl känna dig önskad, värderad. Och pengar ingår i det. Men det var inte den enda anledningen. Den här flytten var aktuell innan pengarna ens hade kommit upp på tal, säger 33-åringen.  Liverpools egen HBTQ+-supportergrupp – Kop Out – köper inte Hendersons ord.  ”Han inser inte sin egen roll i sporttvätten, och försöker förminska Saudiarabiens vidriga brott mot mänskliga rättigheter. Det här låter mer som ett försök att rädda sitt eget varumärke. Det räcker inte att bara säga att man är ledsen, handlingar säger mer än bara ord”, skriver gruppen på X.

Summary: Jordan Henderson, tidigare Liverpool och nu Al Ettifaq-spelare, kritiseras för sin övergång till saudiska laget trots att han varit en stark förespråkare för HBTQ+-rättigheter och homosexualitet är förbjudet i Saudiarabien.

Summary: Henderson bemöter ilskan och förklarar att han ville ta en aktiv roll för förändring istället för att bara kritisera från sidlinjen, dock tänker han inte bära regnbågsfärger om det anses respektlöst i Saudiarabien.

Summary: Liverpool's HBTQ+-supportergrupp, Kop Out, anser Hendersons handlingar som ett försök till att rädda sitt eget varumärke och understryker att handlingar säger mer än bara ord.


Svantesson måste rädda fler kvinnors liv

Mäns våld mot kvinnor är en av Sveriges största samhällsproblem. Sedan år 2000 har 350 kvinnor mördats av en partner. I Brottsförebyggande rådets trygghetsundersökning 2023 uppgav 7,8% av kvinnor att de utsatts för sexualbrott, eller nästan var tredje kvinna mellan 20 och 24. Kvinnojourer räddar liv utan vinstintresse De första kvinnojourerna startade för fyrtiofem år sedan för att Sverige gjorde för lite mot mäns våld mot kvinnor. Idag finns det ett par hundra jourer som riktar sig mot tjejer, kvinnor, unga eller transpersoner. De är föreningar som drivs av ideella för att stoppa våld. Inte för att tjäna pengar. Socialstyrelsen delade 2024 ut knappt 160 miljoner kronor till jourer, boenden och paraplyer. – Stödet från Socialstyrelsen räcker inte alls till, säger Therése Ekengren på Indra Queer, Trans och Tjejjour, som har över tusen stödsamtal varje år. Pengarna går bland annat till lokal, anställda, reklam och att utbilda och ta hand om volontärer. Men mycket tid går till att söka och rapportera projektmedel. Tid som hade kunnat gå till att hjälpa fler. Jourerna och deras volontärer kämpar med att orka med – Volontärer kan möta allt från suicid till incest, ångest eller ensamhet. Möjligheten att förbereda sig mentalt finns inte. Vi lägger runt fyrtiosex tusen kronor per år bara på volontärvård, säger Therése Ekengren på Indra.  Riksförbunden Roks och Unizon larmar om att skyddade boenden konkurreras ut av privata alternativ. Deras decennier av kunskap riskerar att försvinna när kommuner räknar pinnar. Samtidigt sker övergrepp i statens egna SiS- och HVB-hem. Ett jämställt Sverige behöver jourerna Det är bra att jämställdhetsminister Paulina Brandberg bidrog med femtio miljoner mer till lokala jourer 2023. Men det behövs mycket mer pengar mot mäns våld mot kvinnor. Finansminister Elisabeth Svantesson har makten att ge pengarna som behövs för att rädda fler liv. Jourrörelsens historia och feministiska grund gör den unikt bra på att ge stöd till unga, transpersoner och kvinnor. Nästa steg för Paulina Brandberg måste vara att sätta en nationell strategi för hur myndigheter, kommuner och regioner ska hjälpa Sveriges jourer. Jourer bör få hjälp med att nå ut och med lokal och psykosocialt stöd till sina volontärer. Då kan de fortsätta rädda liv utan att gå sönder. *** Chatta med Signe Krantz. Chatten börjar 09:00 men du kan ställa dina frågor redan nu.

Summary: Sedan år 2000 har 350 kvinnor i Sverige mördats av en partner. Många kvinnor utsätts för sexuellt våld.

Summary: Kvinnojourer som ger stöd till offer för könsrelaterat våld kämpar med otillräcklig finansiering och tappar i konkurrens med privata alternativ.

Summary: Aftonbladets ledarredaktion tycker att regeringen ska ge mer stöd till jourerna och införa nationella riktlinjer för kommunalt stöd till dessa organisationer.


Experterna: Så ska du agera vid ett terrordåd

Terrorhotnivån i Sverige har höjts till den näst högsta nivån. Säpo uppmanar folk att leva som vanligt. Men skulle du hamna i ett terrorattentat finns råd kring hur du ska bete dig. – Hellre beredd än rädd, det är min devis, säger säkerhetsspecialisten Lena Ljungdahl. Terrorhotet mot Sverige kommer att bestå under en längre tid, sa Säpochefen Charlotte von Essen vid torsdagens pressträff. Människor uppmanas att fortsätta leva sina liv som vanligt, men vara uppmärksamma och medvetna. – Det är ganska omöjligt att tro att såna här besked inte skulle sippra under huden på folk. Vad det förändrar är olika hos alla individer. Allt från känslan man har, till beslut man tar för sig själv och krav man ställer på sin chef, säger säkerhetsspecialisten och före detta polisen Lena Ljungdahl. – Men de (Säpo, reds. anm) försöker uppmana till lugn och en sund vaksamhet. Det är jag helt överens med. Det kommer inget gott ur någon panik. ”Tar ut lurar – undviker inte”  Däremot ska man acceptera att det finns en risk för ett attentat – och analysera varje situation, fortsätter Lena Ljungdahl. – Varje stund och situation är olika. Det är lika dåligt att säga att man inte ska  bry sig någonting alls som att låsa in sig och sitta och vara rädd. Man behöver jobba dynamiskt. Går jag på Drottninggatan eller vid T-centralen tar jag ur mina hörlurar, men jag undviker inte platsen. Det går inte att förutsäga var eller när en attack ska ske. Men risken är större i stora folksamlingar. – Vill man göra ett terrordåd, då väljer man en plats där man får ett stort skadeutfall.  ”Det är prio ett” Även om terrorhotnivån höjts är risken för en enskild människa liten att hamna mitt i en attack. Men om det händer är det viktigt att vara förberedd.  – Du måste lita helt på dig själv. Ingen kommer att tala om för dig i stunden vad gärningspersonen har för motiv, vilken typ av vapen som finns. Hamnar du i ett attentat är det första du ska göra att fly. Kan du ska du uppmana andra att göra detsamma. – Du kommer att behöva hålla dig själv vid liv, det är prio ett. Annars kan du inte hjälpa någon annan. Men springer du iväg från faran runt ett kvarter, då kan det vara ett läge att skrika till dem att inte gå dit. Förbered nästa steg Ibland går det inte att fly. Då gäller det i stället att söka skydd där man är. Det bästa är att, om det går, ta sig till ett låst rum utan insyn och med möjligheter att ta sig vidare. – Du kan överleva för att du har ställt sig bakom en gardin så att gärningsmannen inte kan se dig. Såklart är det bättre att vara bakom en robust dörr. Men man får inte alltid välja. Man bör också hålla sig nära golv och väggar och skydda huvudet och överkroppen, om gärningsmannen har ett skjutvapen. Om man sökt skydd, ska man bara vara kvar där sedan? – Du ska förbereda ditt nästa steg. Även om du är i ett låst, barrikaderat rum, tänk: vad gör jag om det här stället inte är bra? Kan vi knäcka ett fönster? Vad gör vi om gärningspersonen kommer in? Vi måste förbereda oss för den jobbiga tanken också. Följ polisens order Något viktigt att komma ihåg är dock att man alltid ska följa polisens riktlinjer. – De kommer vilja identifiera gärningsmannen och oskadliggöra. Så still, visa två öppna händer och följ deras instruktioner. Det är väldigt viktigt. Anser man sig skyddad ska man också larma polisen så snabbt det bara går. – Men inte förrän du är säker. Då larmar du 112. Utgå inte från att någon annan har gjort det. Vad ska jag inte göra om jag hamnar i ett terrordåd? – Frys inte till is. Det är det jag åker runt och utbildar i. Var inte still, det är min starka rekommendation. Invänta inte mer information, spela inte död. Kolla nödutgångar – ”Tar 30 sekunder” Budskapet ”fly, sök skydd, larma” är även det som MSB och polisen lär ut. – Uppmana andra att följa med, men vänta inte på någon som tvekar. Kan du inte fly så sök skydd i ett rum, sitt på golvet mot en vägg, ha mobilen på ljudlös och se till att det inte lyser på något sätt. Dra för gardiner och släck, Jonas Eriksson, verksamhetsansvarig för säkerhet i offentlig miljö på MSB. – Har man satt sig in i det, då har man gjort sitt. Även att vara medveten om var utrymningsvägarna finns och fysiskt ha varit på den platsen, fortsätter han. Lena Ljungdahl berättar att hon alltid kollar nödutgångarna när hon kommer till ett hotell.  – Jag går hela sträckan fram till utrymningsvägen och ser att den finns där. Det tar 30 sekunder och jag är inte mer rädd för det. Hon förstår att det kan vara obekvämt att tänka ”worst case scenario” och att man måste vara förberedd på en attack. –Men det är inte större risk att det börjar brinna för att jag vet var utrymningsvägarna är. Inte större risk att någon får hjärtinfarkt för att jag har gått en HLR-kurs. Det enda som händer att jag blir mer beredd.

Summary: Terrorhotnivån i Sverige höjdes nyligen till näst högsta nivån, och Säpo uppmanar till lugn och beredskap snarare än panik.

Summary: Säkerhetsspecialist Lena Ljungdahl ger tips för hur man ska bete sig vid ett eventuellt terrorattentat: det viktigaste är att snabbt fly platsen och uppmana andra att göra detsamma.

Summary: Ljungdahl rekommenderar också att alltid följa polisens riktlinjer.


Ina (63) med kjempegevinst: – Beste investeringen jeg har gjort

Ina Merete Styrmoe investerte 200.000 kroner i Bitcoin i 2017, men har aldri realisert noen gevinst. Nå venter hun på videre oppgang før hun «casher» ut. – Det har vært en himmelferd siden start. Det er selvfølgelig noe jeg er glad for. Samtidig har jeg ventet på dette. Det produseres mindre og mindre bitcoin, samtidig som etterspørselen stiger gradvis, sier bitcoin-investor Ina Merete Styrmoe (64). Verdens største kryptovaluta har steget over 60 prosent hittil i år, og overgår med det utviklingen i de globale aksjemarkedene, ifølge E24.  Målt i norske kroner er bitcoin på det høyeste nivået noensinne. En bitcoin koster nå omtrent 650.000 kroner.  På 12 måneder har kursen steget 200 prosent. Bitcoin er volatilt, og siden kryptovalutaen ble skapt tilbake i 2007, har verden sett flere såkalte «bullrunns», der prisen stiger mye på relativt kort tid. Etterpå kommer et såkalt «bearmarked» hvor bitcoin-prisen stuper og holder seg på lave nivåer lenge. Dette blir også kalt en «kryptovinter».  På Ullern i Oslo har Ina Merete Styrmoe vært med på mange opp- og nedturer siden hun kjøpte bitcoin for første gang tilbake i 2013.  I dag har eier hun Bitcoin verdt flere millioner kroner. Hun har jobbet som IT-konsulent mesteparten av karrieren. Nå jobber hun ikke lenger, men interessen for teknologi har aldri vært høyere. Det var denne interessen som gjorde henne kjent med bitcoin for første gang i 2013. – Jeg er veldig nysgjerrig på nye ting, men det var fortsatt svært lite kunnskap og informasjon å finne om bitcoin helt i starten. Det var mest en moro-greie for spesielt interesserte. Da lå prisen rundt 1000 dollar.  – Sett i etterkant burde jeg jo investert mer, sier hun lattermildt. – Du slår meg ikke som den stereotypiske Bitcoin-investoren? – Bitcoin er for alle. Det er nok mange som tenker på unge menn. Jeg tør å påstå at av alle de menneskene over hele verden som i stor og liten grad investerer i bitcoin, finner vi alle slags mennesker i alle aldersgrupper. – Hva sier vennene dine, da? – Nei, de ler litt av meg når jeg setter i gang å snakke om dette her. For Styrmoe, som beskriver seg selv som en teknologi-nerd, er det den underliggende teknologien til hun synes er interessant. Det var det som fikk henne til å investere i første omgang. – At det skulle vise seg å bli den beste investeringen jeg har gjort i mitt liv, er en bra bonus, sier hun.  Styrmoe kjøpte Bitcoin for 200.000 kroner i 2017. Da lå prisen rundt 2.000 dollar. Hun har kjøpt seg videre opp, men har aldri realisert noe gevinst. – Bitcoin er mer enn en digital mynt som går opp og ned i pris. Jeg ser på Bitcoin som en monetær infrastruktur som vi bare har sett starten på. Jeg tror den har potensialet til å bli verdens nye reservevaluta, sier hun. Styrmoe ønsker ikke å gå offentlig ut med hvor mye hun har tjent på bitcoin-investeringene, men det er snakk om «millioner av kroner» i fortjeneste. Dine Penger har sett dokumentasjon. – Vi er sikret økonomisk og mer til, sier hun om seg og mannen. K33 er et kryptomeglerhus som tilbyr blant annet handel av kryptovaluta, oppbevaring av kryptovaluta, kryptohegdefond og kryptoanalyser. Chief Operating Officer i K33, Bendik Norheim Schei forteller at prisveksten til bitcoin er drevet av at «Wall Street har entret bitcoin», med verdens største fondsforvalter Blackrock i front. Prisen har blitt drevet opp av forventningen om at en bitcoin spot ETF skulle bli godkjent. Dette skjedde rett over nyttår, og pengene som deretter har blitt dyttet inn i disse nye bitcoin-ETFene har vært over all forventning, mener han. – Det har vist seg ekstremt kraftfullt at et av verdens største finansforetak har gitt bitcoin et kvalitetsstempel. Det er de store pengene som har løftet bitcoin de siste månedene, men spesielt nå den siste uken har også småsparerne kommet tilbake, forteller han. Det er ikke bare Bitcoin som har steget i pris de siste seks månedene. Ethereum har steget 110 prosent. Solana har steget 550 prosent, men er fortsatt halvparten av tidligere toppnivåer. – Hvordan har prisveksten vært denne gangen i forhold til andre bullruns? – Vi har tidligere sett at det virkelig tar av etter at bitcoin går forbi toppene fra forrige bullrun. Det nærmer vi oss nå. Jeg har vært usikker på om vi får et likt bullrun som tidligere nå som mye av pengene kommer fra et proffere segment og inn i ETFer, men det lille vi har sett denne månedene peker på at vi nok fort får lignende eufori som tidligere med noen vanvittige prisstigninger for mindre kryptovalutaer, både seriøse, men også totalt useriøse prosjekter som bare er memes. – Men man skal virkelig passe seg, for jo lenger ned du går på listen jo mer kasinostemning blir det. Mye vil falle like fort og brutalt som det gikk opp. – Hva med resten av 2024? – Mye ligger til rette for en fantastisk kryptoår. Det har gått veldig fort opp mot tidligere toppnivåer, men kanskje litt for fort den siste tiden. Det lukter litt lokal topp av det vi ser akkurat nå. Så en berg og dalbane må man være klar for, så skal du ikke se bort fra at bitcoin beveger seg til nye høyder dette året. Det er først nå at småsparerne har våknet, sier Schei.  Ina Merete Styrmoe har aldri følt på noe press eller behov for å time markedet. Hun har investert på lang sikt. Denne gangen har hun derimot litt andre tanker. – Jeg tror prisen kommer til å stige mer fremover. Jeg tror vi bare har sett starten her i 2024. Men veksten er drevet av Wall Street-penger. Disse nye ETF-ene går så det griner og de vil støvsuge markedet for Bitcoin. Det er bra for prisen, men jeg er redd for at dette kan være litt uheldig på lang sikt. Styrmoe har i tankene å vurdere å selge litt i slutten av 2025. – Jeg har ingen planer om å selge nå. Vi trenger ikke pengene, og jeg tror det vil stige videre. Likevel er denne prisoppgangen vi har sett det siste året, drevet av at bitcoin har blitt tatt opp av «tradisjonell finans». Jeg vil ikke utelukke at jeg selger en liten slant mot slutten av året eller litt inn i 2025. Vi får se, sier hun.

Summary: Ina Merete Styrmoe investerte 200.000 kroner i Bitcoin i 2017, en investering som nå er verdt flere millioner kroner.

Summary: Prisen på Bitcoin har økt med over 60% hittil i 2024 og ligger nå på historisk høyt nivå på om lag 650.000 kroner per Bitcoin.

Summary: Styrmoe tror Bitcoin har potensial til å bli verdens nye reservevaluta og har ingen planer om å realisere gevinsten ennå.

Summary: Investeringen i Bitcoin er drevet av at «Wall Street har entret Bitcoin», ifølge Bendik Norheim Schei fra K33, et kryptomeglerhus.

Summary: Noe av stigningen kan tilskrives forventningen om godkjenning av en Bitcoin spot ETF, som ble godkjent over nyttår.

Summary: Andre kryptovalutaer som Ethereum og Solana har også økt i pris de siste seks månedene.


Mystisk kattedyr dukket opp i Os – Miljødirektoratet ser alvorlig på saken

Et stort kattedyr har blitt sett i Os utenfor Bergen. Fredag kveld har den anonyme eieren meldt seg til lokalavisen Midtsiden, og servalen skal ha kommet trygt hjem.  Et kattedyr som ble mistenkt for å være en serval har blitt observert i Os, skrev Bergens Tidende.  Politiet ble ført informert vedrørende dyret torsdag formiddag.  Servaler er en type kattedyr som opprinnelig finnes i Afrika, og er ulovlig å ha som kjæledyr i Norge, ifølge avisen. Er det ditt kattedyr som har stukket av? Kontakt VG her. Vil ikke levere inn dyret Fredag kveld har eieren av dyret meldt seg til lokalavisen Midtsiden. De har publisert flere bilder at dyret, som tilsynelatende nå befinner seg inne i en bolig. – Jeg ønsker å fortelle at kattedyret, som er en serval og ikke en krysning, har kommet hjem og har det bra, sier den anonyme eieren til Midtsiden.  – Folk trenger ikke lete etter ham, fortsetter eieren.  Lokalavisen skriver at eieren ikke har planer om å melde seg eller levere inn dyret, samt at dyret ble kjøp i utlandet.  – Jeg vet at det jeg har gjort er ulovlig. Samtidig har jeg prøvd å gjøre alt annet rett. Han er kastrert og vaksinert, jeg går tur med han i bånd hver dag og han har egen luftegård.  Ifølge eieren var det snakk om et overnattingsbesøk, hvor noen hadde glemte å lukke dørene, som gjorde at servalen kom seg ut.  – Et stort, internasjonalt problem – Det er alvorlig at folk driver med handel av arter – denne er på listen over arter som er nært utrydningstruet eller hvor handel utgjør en trussel. Dette dyret er på en liste som krever tillatelse ved innførsel til Norge. Handel med truede arter er et stort internasjonalt problem som Miljødirektoratet ser alvorlig på, sier seniorrådgiver Grønvik til VG fredag kveld.  Han vil imidlertid ikke fastslå hva Miljødirektoratet kommer til å gjøre videre med saken.  – Vi kan ikke si at nå skal vi lete etter den, for da forsvinner den. Vi kan ikke si at dette er greit, for da er det et signal. Vi er litt klemt imellom og kan si veldig lite. Vi må ta en vurdering over helgen om vi skal gjøre noe videre, sier Grønvik.  – På generelt grunnlag, skjer det at eiere får beholde dyrene, når de først har blitt ulovlig importert?  – Det er et generelt forbud mot hold av ville dyr som kjæledyr i Norge. Dyreparker kan holde slike dyr i fangenskap, men privatpersoner kan ikke det, svarer Grønvik, og legger til at de ikke vet hvem eieren er.  – Ingen vanlig tamkatt – Vi vil advare publikum mot å nærme seg dyret og å prøve å fange det inn, skrev seniorrådgiver Grønvik i Miljødirektoratet i en e-post til BT. Grønvik sa til Bergens Tidende at de basert på bildene og beskrivelsene de hadde sett så langt, virket det å være snakk om en serval.  – Det er ikke en gaupe, og ingen vanlig tamkatt. Vi antar at dette er et individ som er blitt holdt i fangenskap. Servalen forekommer på savanner, helst i tilknytning til vann. Arten er utbredt i Afrika sør for Sahara, skriver Store norske leksikon.  Det er et godt stykke unna Norge.  – Det er ikke vår serval. Vi har hovedsakelig reptiler, men vi skulle gjerne hatt en, for den er helt nydelig, sa daglig leder Lene Christin Kjørlaug i Dyrehagen i Bergen. Administrerende direktør Aslak Sverdrup ved Akvariet i Bergen sa at de heller ikke har servaler, og kommer heller aldri til å ha det. Politiet ble torsdag formiddag i 10-tiden kontaktet av en kvinne som hadde sett et kattedyr i Hagavik-området i Os. – Hun skal ha blitt bekymret for hunden sin. Vi er ikke sikre, men dette kan være en serval, et annet eksotisk kattedyr, eller en gaupe. Det siste er minst trolig, sa jourhavende jurist Arne Fjellstad i Vest politidistrikt til Bergens Tidende.

Summary: Et stort kattedyr har blitt observert i Os utenfor Bergen.

Summary: Fredag kveld meldte eieren seg og hevder dyret har kommet trygt hjem, ifølge lokalavisen Midtsiden.

Summary: Eieren planlegger ikke å melde seg eller levere inn det ulovlige dyret som ble kjøpt i utlandet, skriver Midtsiden.

Summary: Miljødirektoratet ser alvorlig på handel av truede arter, men vil foreløpig ikke si hva de vil gjøre videre i saken.

Summary: Servaler er en truet art og ulovlig å ha som kjæledyr i Norge, men kan holdes i fangenskap av dyreparker.


Zelenskyjs tio punkter efter mötet i Sverige

Sverige och Ukraina har kommit överens om nya samarbetsområden. President Zelenskyj listar tio punkter. Där ingår både gemensam byggnation av stridsfordon 90 – och träning med Jas Gripen-plan samt Archersystemet. På lördagsförmiddagen dök Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj och första damen Olena Zelenska oväntat upp i Sverige. Zelenskyj har träffat både statsminister Ulf Kristersson och kung Carl XVI Gustaf under dagen, och meddelade på en pressträff att man signerat ett avtal med Sverige om en gemensam byggnation av stridsfordon CV90. – Våra soldater hyllar verkligen stridsfordon 90, säger Zelenskyj och fortsätter: – Vi vill nu kunna producera stridsfordon 90, vi kommer göra allt vi kan för att det första stridsfordon 90 producerat i Ukraina ska levereras så fort som möjligt. I ett inlägg på plattformen X listar den ukrainske presidenten även nio andra punkter man kommit överens på. ”En sådan stolthet” Det handlar bland annat om att träna ukrainska soldater med artillerisystemet Archer, som Sverige tidigare skickat till Ukraina. Men också att lära piloterna att flyga stridsflygplanet Jas 39 Gripen. Ett flygplan som Zelenskyj varit tydlig med att han vill att Ukraina ska få ta del av och beskrivit som ”en stolthet Sverige borde kunna dela med sig av”. ”Framtida steg angående Ukrainas förvärv av dessa flygplan diskuterades i detalj”, skriver han på X. Skickar högteknologisk utrustning Vidare meddelar Zelenskyj att Sverige förbereder ett 13:e stödpaket med militärt bistånd och att Sverige ska vara beredda att förse Ukraina med högteknologisk pumputrustning för att återställa vattenförsörjningen efter kollapsen av Kachovkadammen. Han säger även att Sverige kommer att bidra i återuppbyggnaden av Ukraina, bland annat med privat kapital. Kristersson betonade också vikten av att fortsätta stötta Ukraina. – Inte bara våra flaggor har samma färg, relationen mellan våra länderna går tillbaka hundratals år, och våra band blir starkare år för år, säger Ulf Kristersson. – Ni är inte ensamma i striden, våra diskussioner idag har fokuserat på hur Sverige, Europa och länder över hela världen kan stötta er på bästa sätt, säger Kristersson.

Summary: Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj besökte oväntat Sverige och träffade statsminister Ulf Kristersson samt kung Carl XVI Gustaf.

Summary: Sverige och Ukraina har undertecknat ett avtal om gemensam tillverkning av stridsfordon CV90 och träningsprogram för Jas Gripen-plan och Artilleriesystemet Archer.

Summary: Sverige förbereder även ett 13:e stödpaket med militärt bistånd till Ukraina, inklusive högteknologisk pumputrustning för vattenförsörjning och stöd till landets återuppbyggnad.


Modekedjorna skulle tvingas betala för klädsoporna – men utredningen dumpades

Förslaget låg färdigt. Modekedjorna skulle tvingas betala för klädsoporna – och Sverige skulle bli ett föregångsland. Men utredningen skrotades i tysthet av den förra regeringen. – Det var jättebråttom att ta fram allt. Sedan rann allt ut i sanden, säger utredaren Birgitta Losman. Aftonbladet har i en rad reportage berättat hur använda kläder som samlas in i H&M-butiker skickas till fattiga länder, där de riskerar att dumpas eller brännas okontrollerat. I Ghana, som tar emot upp till 15 miljoner plagg i veckan, har hanteringen av second hand-kläder helt kollapsat. Plaggen dumpas i kanaler och sjöar och längs stränder. Staden Accras avfallschef vädjade i en intervju till modeföretag som H&M att betala för avfallet. Men ett sådant system kunde redan kunde ha varit på plats. En av punkterna i januariavtalet, mellan den förra S- och MP-regeringen och C och L, var att införa ett så kallat producentansvar, som skulle tvinga modetillverkarna att betala kostnaden för att ta hand om plagget, den dagen det kastas. I december 2020 presenterade regeringens särskilda utredare Birgitta Losman ett färdigt förslag. Modeföretagen skulle ta ansvar Klimatutsläppen och miljöavtrycket skulle minska när insamlingen av textilier ökade. Ansvaret för hanteringen av avfallet och återvinningen skulle läggas på klädproducenterna, utifrån principen om att förorenaren betalar. – Förslaget var förankrat i modeindustrin. Trots de tuffa kraven backade man i huvudsak upp det här, säger Birgitta Losman. Hårda mål sattes för insamling, återbruk, uppföljning och transparens. – Om allt bara skulle dumpas någonstans vore det meningslöst. Vår ambition var tydlig: Sverige skulle gå före och ta ledningen i omställningen till en cirkulär modeindustri. Telefonen tystnade Men kort efter att Birgitta Losman lagt fram sitt förslag märkte hon hur telefonen tystnade. – Först var det jättebråttom. Sedan blev det väldigt tyst och allt rann ut i sanden. Jag blev besviken både för miljöns skull och för industrins och jobbens skull. Förslaget skulle ha gjort Sverige till andra land efter Frankrike att införa producentansvar. Sedan dess har flera EU-länder lagt fram egna förslag om producentansvar. – Det är tråkigt. Vi i Sverige är väldigt duktiga på till exempel fiberåtervinning och ligger långt framme i dag, men det här gör att forskning och utveckling riskerar att hamna någon annanstans, säger Birgitta Losman. ”Tidsbrist” Dåvarande miljöminister Per Bolund uppger i dag att förslaget inte hann införas på grund av tidsbrist. – Vi jobbade hårt för att förslagen i utredningen skulle bli verklighet, men det var en av många saker som vi inte hann ta i mål, utan som följande regeringar hade behövt ta vidare, säger han. Den nya borgerliga regeringen har nyligen beslutat att kommunerna från januari 2025 ska ansvara för att erbjuda textilinsamling, som svar på ett EU-krav. Något producentansvar är inte aktuellt i nuläget. I stället tänker man invänta det EU-förslag om producentansvar, som väntas komma längre fram inom ramen för unionens nya textilstrategi. – Vi vill se vad resultatet av de förhandlingarna inom EU blir, för att kunna se hur den nya EU-regleringen kommer att påverka Sverige, innan vi kan besluta om regelverk på nationell nivå, säger klimat- och miljöministern Romina Pourmokhtari (L). Risk att mer dumpas Birgitta Losman ser risker med strategin. – Dels lägger man den ekonomiska risken för insamlingen på medborgarna. Och dels saknas mål för vad som ska hända med kläderna som samlas in. De kan samlas på hög. Och gå på export och hamna på fel ställen, säger hon. Finns det en risk att mer kläder dumpas i fattiga länder? – Det uppstår ett glapp innan man lyckas återbruka och återvinna i större skala. I det glappet är det extremt mycket textil som ska samlas in samtidigt som textilkonsumtionen fortsätter att öka. Då tror jag risken är ganska hög. ”Det sista regeringen vill” Men Romina Pourmokhtari menar att de insamlade textilierna ska behandlas på ett hållbart sätt. – Stora klädföretag bör inte fortsätta exportera sina avfallsproblem och dumpa miljöförstörande textilavfall i andra länder. Med de förslag som regeringen har skickat ut på remiss vill vi lägga grunden för en ökning av återanvändningen i Sverige. Att ”exportera miljöpåverkan” är det sista regeringen vill orsaka, uppger ministern. – Just därför ser vi fram emot arbetet med producentansvar i EU. Där kan hela unionen som ett stort handelsblock sätta en god och hög standard för alla företag som verkar inom EU:s länder.

Summary: En utredning om att införa ett producentansvar för modekedjor i Sverige, vilket skulle tvinga dem att betala för hanteringen av klädsopor, skrotades av förra regeringen.

Summary: Förslaget skulle ha bidragit till minskade klimatutsläpp och miljöavtryck.

Summary: Den nuvarande regeringen inväntar istället ett EU-förslag om producentansvar, och utredare Birgitta Losman varnar för att mer kläder kan dumpas i fattiga länder i avsaknad av nationella regler.


Är det Svantesson eller Busch som håller ratten

Häromdagen berättade Trafikverket att det kommer att behövas mer pengar om vägar och järnvägar ska kunna hållas i skick och utvecklas. Ytterligare minst 150 miljarder fram till 2037 är myndighetens bästa gissning. Så där har det låtigt på många håll nu. Folk och försvar i Sälen blev ett nödanrop om mer pengar till försvaret. Sverige måste investera i elnät, elproduktion och bostäder. Sjukvården behöver fler vårdplatser och när befolkningen växer krävs det nya skolor och förskolor. Vill bura in fler Dessutom planerar ju regeringen att bura in åtminstone tre gånger så många fångar som idag i landets fängelser. Det svenska samhället har enorma investeringsbehov. Det fick näringsminister Ebba Busch att prata om att lätta på överskottsmålet vid ett besök i Ludvika. Hon vill se ”en historiskt stor investeringsbudget”. – Det är viktigt att ha koll på finanserna och vara vaksam med de medel vi har, men där kan man också tänka sig att man arbetar annorlunda över tid, sa Busch till Aftonbladet. Busch har rätt Busch har naturligtvis rätt. Att låna till investeringar är nästan alltid en bra idé, i synnerhet om alternativet är att låta vägar, energisystem och välfärd falla sönder. Det är ett recept för att göra oss alla fattigare. Men att låna för att sänka skatten för de rikaste? Även om Ebba Busch lyckas övertyga Elisabeth Svantesson om att investera och öka statsskulden kommer samhället att behöva inkomster för att driva verksamheten. De nya poliserna och militärerna behöver avlönas, precis som personalen på alla nya fängelser. Vårdplatser och äldreomsorg ska betalas, precis som skolor och snöröjning. Små resurser och stora behov Det vi ser omkring oss är inte ett samhälle eller en välfärd som har för stora resurser. Det vi ser är enorma behov. Och det är här Busch får ett problem. Regeringen tänker nämligen fortsätta att sänka skatter. Det står i Tidöavtalet och det säger finansministern. – Jag gillar att sänka skatter, sa Svantesson häromdagen till Dagens Nyheter. Det rimmar illa med Ebba Buschs samhällsbyggnadsambitioner, och det är helt i otakt med vad Sverige behöver. Det finanspolitiska ramverket har blivit en hämsko på samhällets utveckling. Men det har också de sänkta skatterna. Med samma skattekvot som vid millennieskiftet skulle Sverige idag haft hundratals miljarder att använda för välfärd och samhällsbygge. Svantesson vill dra ner inkomsterna ännu mer. Och Ebba Busch vill låna pengar. Det är ingen bra kombination.  Behovet av investeringar i infrastruktur, rättsväsende, försvar och välfärd är enorma och allt fler politiker talar om att staten måste börja låna. Samtidigt planerar finansministern för nya skattesänkningar.
Är det rätt väg att gå? Är det rimligt att sänka skatten och samtidigt låna till nödvändiga investeringar. I chatten diskuterar Ingvar Persson skatter och överskottsmål med läsarna.

Summary: Trafikverket behöver minst 150 miljarder mer fram till 2037 för att hålla och utveckla vägar och järnvägar.

Summary: Näringsminister Ebba Busch föreslår en "historiskt stor investeringsbudget" och överväger att lätta på överskottsmålet vid ett besök i Ludvika.

Summary: Aftonbladets ledarsida anser att vi behöver låna för att bygga upp samhället, men att det inte samtidigt går att fortsätta sänka skatter.


Hasse Backe: ”Känner mig ändå jävligt orolig”

Kändisarnas stjärnhäst Esposito vann med 80 meter senast på Solvalla.  Nu blir han jättefavorit på V75.  – Vi har allt att förlora, säger en av delägarna och uppfödaren Hasse Backe.  Aftonbladet Plus V75-INTERVJUERNA: ”Jag varnar för skrällen”. Snackhästen Esposito, som är döpt efter NHL-busen och galningen i Boston Bruins, Phil Esposito, har vunnit elva av sina 18 starter och närmar sig miljonen insprunget.  Den femårige hingsten tränas av Timo Nurmos som under hela karriären lyft Esposito och haft höga tankar om hästen.  Ägarkonstellationen består av sportprofilerna Hasse Backe, Lasse Granqvist, Anders Fredriksson och Solvallas vd Jörgen Forsberg.  ”Som att köra en bil” Hästen har vunnit fyra av de fem senaste loppen och sist på nationalbanan Solvalla hade Esposito en solouppvisning då han sprang i från det övriga fältet och gjorde sitt ett eget lopp.  Segermarginalen: 80 meter.  Vissa trodde att ledaren då blev pigg i ledningen, men det är helt fel enligt Backe.  – Nej, nej, det är hans normalfart, det sa kusken Magnus Djuse till mig efteråt. Han sa också att det är som att köra en bil. Han blev absolut inte vass. Alla pratar om att han kan bli het men han sprang 1 500 meter på 1.12,9 och bara ökade, säger Hasse Backe till Trav365.  ”Tänkte han skulle tvärdö” Men var du inte orolig vid sidan att han skulle tröttna? – Jag stod bredvid ägarna Jörgen Forsberg och Lasse Granqvist, vi var på plats på Valla. Vi tänkte att han skulle tvärdö 200 kvar. Men han bara fortsatte och när upploppet kom då förstod jag att han skulle vinna.  Är han bättre än någonsin för tillfället? – Det är som Timo Nurmos säger, hästen har aldrig gjort ett dåligt lopp under hela sin karriär. I Derbyt fick han ett omöjligt läge och näst senast i STL-finalen blev loppet helt fel. Jag har svårt att se att något speciellt skulle ha skett i vinter. Han har haft form i ett års tid och nu kommer han få starta på så länge han känns bra, sen blir det väl ett break. Nurmos säger det finns utveckling kvar i honom också.  Storfavorit på V75: ”Man vet aldrig” Under lördagen blir Esposito megafavorit i V75–1, Bronsdivisionen, på Mantorp.  Loppet avgörs över 2 140 meter med bilstart. Esposito har spår två och som vanligt toppkusken Magnus A Djuse i vagnen.  – Jag känner mig ändå jävligt orolig. Det är helt galet. Senast var han streckad på över 80 procent, ungefär så som Järvsöfaks förr i tiden. Nu blir han jättefavorit på V75. Han kanske får en febersläng, man vet aldrig. Egentligen är det ett privilegium att vara favorit, men man har allt att förlora då, fortsätter Hasse Backe med nervositet, men också förväntan i rösten.  Har du haft en häst som vunnit så överlägset som Esposito senast? – Kanske att när Greenshoe tävlade några gånger på Meadowlands i USA att det var sådan segermarginal, men det är väl bara då jag kan komma på.  Vad tror du om chansen på lördag? – Det är klart jag är optimistisk. Perfekt läge, racerbalans med barfora runt om och amerikansk vagn. Exteriört är han helt enorm. Han står också helt perfekt inmatchad på pengarna och kommer gå upp i klass, men kan ändå vara med i finalerna på Solvalla den 23 mars. Sen skulle det vara intressant att se honom över 1 600 meter.  Finns du på plats på Mantorp? – Jag vet att Jörgen Forsberg blir där. Jag tror till 90 procent att jag kommer kunna vara där. Sen ska jag försöka lura med mig Lasse Granqvist om han inte har några hockeyfajter att bevaka.

Summary: Kändishästen Esposito, ägd av sportprofilerna Hasse Backe, Lasse Granqvist, Anders Fredriksson och Solvallas vd Jörgen Forsberg, blir jättefavorit på V75 efter att ha vunnit sin senaste tävling med 80 meter på Solvalla.

Summary: Esposito, som har vunnit elva av sina 18 starter, har tränats av Timo Nurmos genom hela sin karriär och har alltid varit tippad för framgång.

Summary: Esposito går som favorit i lördagens V75–1, Bronsdivisionen, på Mantorp trots delägarnas nervositet: ”Det är helt galet, vi har allt att förlora”, säger Hasse Backe.


Manchester United utestenger flere medier: – Det er latterlig

MANCHESTER (VG) Manchester United utestenger flere medier fra tirsdagens pressekonferanse med manager Erik ten Hag. En av de berørte journalistene kaller det «latterlig». Tirsdag ettermiddag møter Erik ten Hag pressen før onsdagens møte mot Chelsea. Der får en rekke faste journalister ikke plass.  Journalister fra Manchester Evening News, The Mirror, Sky Sports og ESPN har blitt utestengt. The Mirrors David McDonnell reagerer sterkt overfor VG. – Det er latterlig. Vår sak har bakgrunn fra en rekke kilder. United sier de ikke har blitt kontaktet om saken. De ville bare benektet informasjonen. Så jeg synes det er overdrevet, sier han til VG og legger til: – Det er første gang jeg har blitt utestengt siden Alex Ferguson, men da skjedde det ganske jevnlig. McDonnell og The Mirror hadde en sak etter Newcastle-tapet om at det var økende misnøye mot ten Hag i United-garderoben. – Vi må bare akseptere det. Noen ganger gjør vi feil, men denne gangen mener jeg saken er godt kildebelagt. – Hvis man leser saken, så står det at det er en gruppe med spillere som er misfornøyde. Noen ønsker å dra. Uniteds frykt er at dette kan vokse og bli et større problem. Det er alt den sier. Ikke siden de rykket ned har de nådd ti tap raskere. De er i bunnen av gruppen sin i Champions League. Når United reagerer på den måten, så er det etter min erfaring fordi vi er inne på noe, fortsetter McDonnell.  – Det er slik United reagerer når de gjør det dårlig. Motivet deres er å sette press på journalister, for å vise at negative artikler kan bli straffet, skriver Daniel Taylor i The Athletic til VG. – Ikke glem at sir Alex Ferguson en gang utestengte MUTV for å spørre om laget var bedre i en 4–4–2-formasjon enn 4–5–1! fortsetter han. – Jeg vet ikke alle detaljene, men det er aldri en god idé å bannlyse media, sier Mark Ogden i ESPN til VG. Manchester Evening News skriver at United hevder utestengelsen kommer som følge av at klubben ikke fikk anledning til å kommentere en sak med tittelen: «Ten Hag mister tilliten til Manchester United-spillere på grunn av taktikk og signeringer».  – Det er ikke helt uvanlig. Det ligger litt i storklubbens kultur. Og historisk sett, er det en ganske dyp mistillit mellom den engelske pressen og fotballen. Det som har gjort arbeidsforhold såpass vanskelig mellom journalistikken og fotballen, sier Viaplay-kommentator Kasper Wikestad til VG. Manchester United bekrefter at klubben har «tatt grep» mot flere medier. «Ikke for å publisere saker vi ikke liker, men for å gjøre det uten å først kontakte oss for å gi oss muligheten til å kommentere, utfordre eller sette det i kontekst, skriver klubben i en uttalelse. VG får opplyst at det å bannlyse journalister har vært en sjeldenhet etter sir Alex Fergusons regjeringstid, men at det skjedde for rundt en måned siden.  Manchester United ligger som nummer syv i ligaen, ni poeng bak ligaleder Arsenal. De er i stor fare for å ryke ut av Champions League-gruppen.

Summary: Manchester United utestenger journalister fra Manchester Evening News, The Mirror, Sky Sports og ESPN fra pressekonferanse med manager Erik ten Hag.

Summary: Utestengelsen skjer etter artikler om økende misnøye mot ten Hag blant United-spillerne.

Summary: Journalister kritiserer utestengelsen som et pressmiddel og hevder deres artikler er godt kildebelagt.

Summary: Manchester United bekrefter "grep" mot medier, og begrunner det med at de ikke ble kontaktet for kommentar før publisering.

Summary: Dette er ikke første gang klubben bannlyser journalister, men det har vært en sjeldenhet etter sir Alex Fergusons tid.


X varnar för Aftonbladets Teslagranskning

I granskningen Glimmerns pris avslöjar Aftonbladet hur barnarbete i gruvor på Madagaskar kan kopplas till Tesla.   Nu har X, som ägs av Teslagrundaren Elon Musk, försett artikeln med en varning.  – Det är anmärkningsvärt, säger Karin Schmidt, redaktionschef på Aftonbladet.  I ett reportage har Aftonbladet berättat om hur barn bryter glimmer i gruvor på Madagaskar. Mineralen är viktig i produktionen av elbilsbatterier och efterfrågan har femdubblats på tio år.  Omkring 11 000 barn uppskattas utnyttjas i gruvorna där glimmern bryts. I en uppföljande artikel avslöjar Aftonbladet Teslas koppling till barngruvorna. Elbilsjättens fabriker i USA har tagit emot 51 leveranser av glimmerprodukter från två av de kinesiska företag, Glory Mica och Pamica, som köper mineral från gruvorna.  ”Potentiellt känsligt innehåll” Under samma period har Volvo Cars tagit emot 11 leveranser från Glory Mica. Även BMW kan kopplas till leverantören. Artikeln har delats på plattformen X. Men den som klickar på länken kommer inte direkt till Aftonbladet utan möts istället av ett varningsmeddelande om att länken kan vara osäker. Exakt varför man varnar för artikeln framgår inte. Men innehållet kan enligt meddelandet vara spamartat, våldsamt eller vilseledande för folk alternativt bryta mot X:s regler.  – Det är anmärkningsvärt att X klassar vårt väl genomarbetade journalistiska jobb som ”osäkert”. Vi vill gärna veta vad de har för belägg för det, säger Karin Schmidt, redaktionschef.  Länken är också dold i flödet som potentiellt känsligt innehåll.  Flera andra mediechefer reagerar på X:s varningsflagg.  ”Försöker Elon Musks X försvåra läsningen av Aftonbladets granskning av Tesla, eller hur kan detta ha uppkommit? Mkt oroväckande”, skriver Karin Olsson, biträdande chefredaktör på Expressen, i ett inlägg på X. Tesla svarar inte på frågor Den artikel om glimmern där Tesla inte omnämns är däremot inte försedd med något varningsmeddelande.  Glory Mica säger till Aftonbladet att företaget hämtar en betydande del av sin glimmer från Madagaskar men säger att man har policydokument som säkrar att man köper mineralen på ett ansvarsfullt sätt.  Samtidigt medger man att det inte finns någon spårning som kan skilja ut barnbruten glimmer från andra.   Tesla har inte svarat på Aftonbladets frågor om sina kopplingar till barngruvorna.  Aftonbladet söker X.  ► Här får du senaste nytt om klimatet – varje dag

Summary: Barnarbete i Madagaskars gruvor bidrar till produktionen av Teslas elbilsbatterier.

Summary: Artikeln i Aftonbladet, som delats på en plattform ägd av Teslagrundaren Elon Musk, har märkts med en varningsflagga om ”potentiellt känsligt innehåll”.

Summary: Aftonbladets redaktionschef Karin Schmidt kritiserar varningsmärkningen och flera mediechefer uttrycker oro över situationen.


Nok en bonusfest hos Equinor: – En anerkjennelse av det våre ansatte har levert

Equinor-ansatte sin bonus går ned fra 9,3 prosent for 2022 til 8 prosent for 2023. Den er likevel fortsatt dobbelt så høy som målbonusen. – Vi skal være konkurransedyktige, ikke lønnsledende, sier Equinor. I 2022 fikk Equinor-ansatte tidenes største bonus med 10,5 prosent av 2021-lønnen utbetalt. Det året fikk alle Equinor-ansatte også gleden av en ekstraordinær julebonus på 1000 dollar for «høy arbeidsbelastning». Pengene har i lang tid fosset inn på selskapets kontoer i takt med skyhøye gasspriser og høye oljepriser. Siden rekordåret i 2022, hvor prisene økte drastisk deriblant som følge av krigen i Ukraina og energiknapphet i verden, har olje- og gassprisen stabilisert seg på et lavere nivå. Det resulterte i at bonusen for 2022 også ble noe lavere, med 9,3 prosent av 2022-lønnen. Etter det Aftenbladet kjenner til blir den generelle bonusen til de ansatte som ikke er omfattet av andre ordninger, som ledelsen og tradingvirksomheten, på 8 prosent av 2023-lønningen. Det bekrefter pressetalsperson for Equinor, Rikke Høistad Sjøberg, overfor Aftenbladet. Bonusen går ned med 1,3 prosent – Bonusen for 2023 er på 8 prosent, noe som er ned fra 9,3 prosent for 2022. Årets bonus er en anerkjennelse av de solide leveransene som våre ansatte har levert i 2023, sier hun til Aftenbladet. Den generelle målbonusen, altså det Equinor har som målsetting om å gi sine ansatte, er på 4 prosent av grunnlønnen. Det er om lag 17.000 av selskapets ansatte som er en del av den generelle bonusordningen. – Beregningen av den generelle bonusen er basert på en samlet vurdering av selskapets resultater, sier Sjøberg. På spørsmål om hva som var bonusnivået blant ledelsen, viser hun til den kommende årsrapporten som blir publisert 21. mars i år. De siste dagene har debatten rundt bonuser i statlige selskaper rast, etter at DN har rapportert om Statkraft sine elleville bonusutbetalinger. Holder fortsatt et høyt nivå Med en generell målbonus på 4 prosent, er årets bonus fortsatt å regne som svært høy sammenlignet med tidligere år. – Samfunnet for øvrig har opplevd en nedgang i kjøpekraft og flere opplever økonomiske utfordringer, hvordan rettferdiggjør Equinor å fortsette med store bonusutbetalinger til sine ansatte, spesielt i lys av de rekordhøye bonusene de siste årene? – Vi har en bonusordning for de fleste ansatte og det har vi hatt i mange år. Det er en viktig del av den totalpakken vi tilbyr og det er viktig med forutsigbarhet og kontinuitet rundt den. Når det er sagt skal Equinor være konkurransedyktige, men ikke lønnsledende, svarer Sjøberg. I rekordåret 2022 utgjorde bonusen samlet omtrent 1,3 milliarder kroner. Hva denne summen blir på i år, kan ikke Sjøberg å belyse på nåværende tidspunkt. Lavere nivå enn konkurrentene Konserntillitsvalgt for Safe i Equinor, Bjørn Asle Teige, bekrefter også årets bonusprosent. – Det stemmer og ble opplyst om i våre interne kanaler nylig, sier han.  Som fagforeningsmann understreker han at han er mer opptatt av arbeidsvilkår og en generell lønnsutvikling. Han anerkjenner likevel at bonusordningen er en måte for bedriften å skape engasjement og tilhørighet mellom arbeidsgiver og ansatte.  Han påpeker også at nivået i Equinor er langt lavere enn hos konkurrentene.  – Andre bedrifter regner bonusen ut ifra full årslønn og feriepenger, mens offshoreansatte i Equinor kun får bonus ut ifra grunnlønnen, sier han. For eksempel var bonusen hos Vår Energi i 2022 satt til maksimalt nivå: 25 prosent av grunnlønnen.

Summary: Equinor sin årlige bonus for ansatte vil gå ned fra 9,3 prosent i 2023 til 8 prosent i 2024, men er fremdeles dobbelt så stor som målbonusen på 4 prosent.

Summary: I 2022 fikk Equinor-ansatte tidenes største bonus på 10,5 prosent av lønnen på grunn av høye gass- og oljepriser, samt en ekstra julebonus.

Summary: De siste dagene har det vært debatt rundt store bonuser i statlige selskaper etter rapporter om omfattende bonusutbetalinger hos Statkraft.

Summary: Bonusnivået til Equinor er lavere enn hos konkurrerende selskaper, ifølge konserntillitsvalgt for Safe i Equinor, Bjørn Asle Teige.


Silje (31) så for seg drømmelivet. Hun tror det hjalp henne med å oppnå det.

Hun er inspirert av manifestasjon – en populær trend som handler om at du kan få det du ønsker deg ved hjelp av tankekraft.  (BERGENS TIDENDE): Silje Vik fra Øygarden satt ved spisebordet på hybelen i Kristiansand. Hun var 26 år og snart ferdig utdannet sykepleier.  Men hun følte seg urolig. Hun var usikker på om studiet var riktig, om hun egentlig ville bli sykepleier. Hun var usikker på hvor hun skulle bo og hvordan ting skulle bli. Silje hadde ikke tegnet siden hun var liten. Nå tok hun frem fargeblyantene.  Hun tegnet en glad, sterk og muskuløs jente med fine klær. Hun tegnet natur og fjell. En hund, gode venner og masse sol. Studenten som følte hun manglet gnisten, tegnet en jente med masse livsglede.  Tegningen var et uttrykk for hva hun ønsket seg aller mest i livet.  Silje Vik forklarer til Bergens Tidende at hun tror på manifestasjon. Det er et begrep som brukes om å gjøre en tanke eller idé til virkelighet. Hun er langt fra den eneste som har latt seg inspirere av trenden. Selvhjelpsboken «The Secret» kom i 2006. Den handlet i stor grad om manifestasjon, og noe av budskapet var at hvis du tenker positivt, kan du få positive ting til å skje i livet ditt. Boken ble ekstremt populær og solgte over 30 millioner eksemplarer. Den bidro også til at manifestering nådde sosiale medier og er nå blitt en trend på Tiktok. Influenser Sophie Elise har også latt seg inspirere av dette. Hun ga ut «Boken om din fremtid» i 2023. Den består blant annet av blanke sider der leseren selv kan fylle ut sine egne mål og drømmer. – Manifestering handler om å endre på ting med egen tankekraft, sier Margrethe Løøv, førsteamanuensis i religionsvitenskap ved NLA Høgskolen. Søker man opp «hvordan manifestere» på Tiktok, får man tips om at man blant annet kan lage en collage av bilder av det man ønsker seg. Man kan også skrive ned det man vil ha flere ganger, eller se for seg at man har fått alt man ønsker seg og forteller om det til noen andre. Unge deler videoer der de «manifesterer» for å få renere hud, for å sikre seg drømmejobben, for å bli sammen med den de er forelsket i eller for å oppnå toppkarakterer. I tillegg til å bruke tegninger, forklarer Silje Vik at hun har flere andre «måter å komme i kontakt med universet på». Hun skriver dikt, leser bøker og visualiserer. Hun bruker krystaller og mediterer. Og hun bruker orakelkort. – Orakelkortene har jeg fått i bursdagsgave. I starten trakk jeg ett kort hver dag. Kortene kan minne om tarotkort, og viser en tekst med en beskjed. For å få beskjeden, stokker man kortene og trekker ut et fra bunken. Silje trekker så mange kort som hun føler at hun trenger. Kortene skal besvare et spørsmål hun har, eller gi henne en beskjed. – Hvis jeg er glad, så bruker jeg det for å få bekreftelse. Når jeg er nede eller avstengt, bruker jeg det som et hjelpemiddel for å åpne opp for universet. Jeg bruker det for å finne ut av hvem jeg er i livet, og hva neste steg er. – Jeg tror at når jeg tar det riktige valget i forhold til meg, hvem jeg er og mine verdier, så vil universet gi meg det jeg skal ha og trenger. Hun mener at universet har en plan. Hvis man ikke er klar for å motta planen, så blir det vanskelig å ta imot. Hun tror at man først vil få tilgang på «det som er ditt», når man har distansert seg fra det som ikke er «ment for deg».  – Man må begynne å forstå handlingsmønstrene sine, hvem man er og hvorfor man gjør som man gjør. Hvis du hele tiden holder deg til det samme gamle, så vil du aldri være mottagelig for det som skal komme din vei.  – Vi har muligheten til å skape vår en egen realitet. Det er vår styrke som menneske, tror hun.  Mennesker har til alle tider hatt et behov for å tro, sier psykolog Maria Abrahamsen. Mange kjenner henne fra Tiktok- og Instagram-kontoene Psyktdeg, hvor hun har rundt 130.000 følgere. Der tar hun opp temaer som psykisk helse, og formidler problemstillinger på en lettfattelig måte.  Når færre er religiøse, etterlater det seg et tomrom der vi savner en felles mening, ifølge Abrahamsen. Derfor trenger mennesker tro som en trøst, sier hun.  – Vi undrer oss over egen eksistens, og blir nysgjerrige på hvorfor vi er til og hva som er meningen med livet.  Psykologen er selv interessert i trenden manifestering. Hun sier at fenomenet ikke bare tilhører sosiale medier som Tiktok, men at appen har gjort tankesettet mer tilgjengelig for flere unge, og slik skapt en større interesse.  Hun betegner det som «magisk tenkning», men sier at man må handle for å oppnå det man ønsker at skal gå i oppfyllelse. – Man kan ikke låse seg ned i kjelleren og tenke at man skal få gode karakterer uten å lese. Jeg tror mange kan bli skuffet hvis de fraskriver seg ansvar, og ikke skaper mulighetene som trengs for å oppnå de tingene de har lyst til. Visualisering kan likevel ha en positiv effekt, men man må visualisere ting som er realistiske, mener hun.  – For meg er det ikke realistisk å få råd til en villa i Spania om et år, men det er realistisk å visualisere en ukes ferie, sier Abrahamsen.  Margrethe Løøv forklarer at manifestering og troen på universet er en form for nyreligiøsitet. Hun er førsteamanuensis i religionsvitenskap. – Mange nyreligiøse mener at man er født på jorden med en hensikt, for å gjøre eller oppnå visse ting.  Løøv sier at det er mye som defineres som nyreligiøsitet. De ulike retningene deler en interesse for spiritualitet og er preget av å være løst strukturert og fokusert på individet. Hun mener at alternativ religiøs tankegang er mer synlig nå enn før.  – Det er flere som tror på manifestering, og færre som tror på Gud i tradisjonell forstand. Mange setter i dag likhetstegn mellom Gud og universet. Ifølge Løøv har forståelsen av det guddommelige som en kraft eller energi, tatt over for troen på en herre for mange. Hun mener at troen på universet kan virke mer naturlig for mennesker i sekulære samfunn.  – Universet går opp med en vitenskapelig tenkemåte. Troen på en universell energi fremstår mer i takt med det man lærer på skolen. Hjemme i Siljes leilighet i Øygarden labber hunden Amar rundt, slik som Silje så for seg. Hun forteller hvordan drømmene fra tegningen ble til virkelighet. – Det er mye endring av tanker og mentalitet. Og så må man jobbe med egenverdi og selvkjærlighet. I Øygarden har Silje nå naturen rett utenfor døren. Ute føler hun seg fri, og nært knyttet til både universet og seg selv. Hver dag går hun tur med Amar i rundt en time. Da går de gjerne ned til sjøen og sitter ved svaberget. For å komme seg dit, må man gå en snirklete og bratt vei i skogen.  – Sjøen og naturen er basen i livet mitt. Det er et fint dyreliv her ute.  Silje omtaler det som en fin manifestasjon at hun fikk en leilighet i naturen. Den flyttet hun inn i etter å ha møtt Jamil. Da hadde hun visualisert at en trygg og naturglad mann som ikke var redd for å snakke om følelser, skulle komme inn i livet hennes. I fjor høst fridde Jamil til Silje. Hun er stolt når hun viser frem ringen hun fikk av ham.  – Den passer litt dårligere enn den gjorde før, for jeg har trent mye styrke og fått tykkere fingre.  Silje har fått flere nye venner som tror på det samme som henne. De møtes ofte for å meditere.  – Jeg har nå fantastiske relasjoner i livet mitt som jeg er utrolig takknemlig for.  Silje forklarer at hun tidligere var en pessimistisk sjel som var i tvil om livet kunne bli bra. Da hun tegnet, var hun redd for at det ikke skulle gå i oppfyllelse, men håpet på at det kunne skje.  – Jeg tegnet alt jeg ville ha, også kom det. Det er veldig fint å se tilbake på sånne ting. – Kanskje noe av det største jeg har manifestert, er en enorm fred i livet og i meg selv.  Etter å ha jobbet som sykepleier i noen år, startet Silje på en mastergrad i helsefremmende arbeid og helsepsykologi. For tiden skriver hun den avsluttende oppgaven. – Manifesterer du noe nå? – Ja, jeg manifesterer at det skal gå bra med masteroppgaven. Foreløpig gjør det det.

Summary: Silje Vik fra Øygarden har brukt metoden «manifestasjon» for å få hva hun ønsker seg. Hun tegner det hun håper å oppnå i livet. Denne metoden handler om å bruke tankekraft for at sine ønsker skal bli til virkelighet.

Summary: Manifestasjon er en trend som har spre seg på sosiale medier, blant annet TikTok. Metodene kan variere.

Summary: Psykolog Maria Abrahamsen og førsteamanuensis i religionsvitenskap Margrethe Løøv gir hver sin tolkning av fenomenet. Abrahamsen kaller det «magisk tenking» og påpeker viktigheten av å være aktiv for å oppnå sine mål. Løøv assosierer det med nyreligiøsitet og ser på det som en ny form for tro.


Red Bull-sjef anklaget for upassende oppførsel

Christian Horner (50) blir etterforsket internt etter anklager fra en ansatt i Red Bull, bekrefter Formel 1-teamet selv.  Det var den nederlandske avisen de Telegraaf som først meldte dette. Red Bull har bekreftet forholdene.  – Etter å ha blitt gjort oppmerksom på disse påstandene, startet selskapet en uavhengig etterforskning, heter det fra Red Bull. Horner er anklaget for uakseptabel oppførsel, mot spesielt en person i Red Bull-teamet.  – Denne prosessen er allerede i gang, og utføres av en ekstern advokat. Selskapet tar disse forholdene ekstremt alvorlig og etterforskningen vil bli avsluttet så snart som praktisk mulig, sier en talsmann for Red Bull ifølge den nederlandske avisen. Ifølge Telegraaf skal Red Bull-sjefen nekte for alle anklagene mot ham.  Horner har vært sjef for Formel 1-laget siden 2005. Red Bull hadde i fjor en svært dominerende sesong og vant både fører- og konstruktørmesterskapet.  Horner har vært gift med artisten Geri Halliwell, kjent fra Spice Girls, siden 2015. Sammen har de en sønn.

Summary: Christian Horner (50), sjef for Formel 1-laget Red Bull, etterforskes internt etter anklager om uakseptabel oppførsel, melder nederlandsk avis

Summary: Red Bull sier de tar forholdene ekstremt alvorlig

Summary: Horner skal nekte for anklagene

Summary: Har vært gift med Geri Halliwell fra Spice Girls siden 2015


Ahus anbefalte leger å ha høy hals eller skjerf på jobbintervju

På et informasjonsmøte fikk kommende turnusleger råd om bekledning og væremåte. Sykehuset sier rådene kom feil ut.  – Jeg ble litt sjokkert og lei meg for at det er slik LIS1-søkere blir møtt, sier Ingeborg Henriksen, som er leder i Yngre legers forening. Hun snakker om et informasjonsmøte i Oslo medisinstudentforening i januar.  I flere legeforum og grupper på sosiale medier har diskusjonen gått varm i ettertid. På møtet fikk nyutdannede leger råd og tips om hvordan de skal søke jobb som såkalt LIS 1-lege til våren. Det er hard konkurranse om disse jobbene.  Men det var en presentasjon fra Akershus universitetssykehus (Ahus) som fikk folk til å reagere.  I en slide, som Aftenposten har fått tilsendt, listes det opp råd for jobbintervjuet:  Det var spesielt punktet om bekledning som satte fyr blant de unge legene. – Dette er useriøst. Hvor godt kvalifisert du er, har ingenting med hvordan du kler deg eller om du drikker kaffe og vann, sier Henriksen.  – Det vil nok av noen leses som at man må passe på å dekke seg til. Mens andre leser det kanskje som at du må skjule halsen din så ingen ser at du blir rød og stresset. Hun mener det hadde vært nok å skrive normal bekledning. Henriksen understreker at det å få råd er helt greit og viktig. Det er formen hun reagerer på.  – Dette er over grensen for hva som er greit. Henriksen minner om at dette er et møte med stressede og uerfarne kolleger som har tenkt mye på hvordan de kan få LIS1-jobb etter studiet.  Hun forventer en beklagelse fra Ahus. Opplevde det som nyttige tips Aladdin Boukaddour var til stede da presentasjonen ble holdt. Han er leder for Norsk medisinstudentforening.  Han opplever at rådet om bekledning ble tatt litt ut av sin sammenheng da det ble spredt på sosiale medier. – Der og da tolket jeg det som et nyttig tips, basert på observasjoner de har gjort under intervjuer, for å unngå nervøse bevegelser rundt halsen, sier han.  Men han er klar på at rådene burde vært kommunisert bedre til dem som ikke var til stede. Han tror frustrasjonen egentlig bunner i at det er for få LIS1-plasser i Norge.  – Det anses nesten som et krav hos flere sykehus at man skal ha jobbet som lege i ulike vikarstillinger, før man faktisk skal ta en utdanningsstilling til å bli lege.  Han forteller at legene opplever Ahus som et sykehus som er åpen om ansettelseskriteriene.  Så hva sier Ahus om det som ble presentert? Og hvordan skal rådene tolkes? Ahus: Det kom feil ut Vibeke Kristiansen svarer. Hun er leder for Kompetanse- og utdanningsavdelingen ved sykehuset: – Vi er kjent med at denne presentasjonen har vakt reaksjoner i etterkant. Og vi er enige i at flere av tipsene i oppsummeringen kom feil ut. Vi tok derfor tidlig i forrige uke initiativ til å endre den og ba om at den omtalte versjonen fjernes fra aktuelle nettsider. Kristiansen skriver at de ofte bidrar med innlegg og presentasjoner om erfaringer fra intervjusituasjonen. – Tipsene i presentasjonen var basert på tidligere spørsmål og kun ment som råd i dialog med en gruppe hvor flere har lite erfaring med jobbintervjuer.  Kristiansen påpeker at de forholder seg til legenes kvaliteter når de ansetter LIS 1-leger.  Hvordan legene fremstår på intervjuet, kan ha noe å si for totalinntrykket, men Kristiansen understreker: – Hva de har på seg, vektlegges ikke.

Summary: På et informasjonsmøte om jobbsøking fikk nyutdannede leger råd om bekledning.

Summary: Leder for Norsk medisinstudentforening mener rådene ble tatt ut av sin sammenheng på sosiale medier, og at frustrasjonen bunner i for få plasser til leger i spesialisering.

Summary: Akershus universitetssykehus, som holdt presentasjonen, sier tipsene kom feil ut.


La miljøvennlig kunstgress - nå vil ingen spille fotball der

Ingen vil spille på kunstgressbanen til Søgne FK etter at den ble miljøvennlig. På hovedbanen, som ligger i Kristiansand kommune, er miljøverstingen gummigranulat byttet ut med olivenkjerner.  – Helt ubrukelig, sier leder i Søgne FK, Stig Vidar Johansen Trydal til VG.  Banen fikk olivenkjerner foran forrige sesong. Det skulle vært spilt flere hundre kamper der for klubben med nesten 700 aktive fotballspillere, men alt ble flyttet til nabobanene med gummigranulat.  Klubblederen sier det ikke er en spiller over 10 år som vil sette en fot på banen i fare for å ødelegge kroppen.  – Underlaget er så hardt at det ødelegger benene til folk. Man får vondt i ankler og knær av å spille på det. I tillegg triller ballen rart og spretter merkelig. Det er triste greier. Skrekk og gru, sier Johansen Tydal til VG.  Torsdag ble det kjent at EU har besluttet å nedlegge forbud mot tilsatt mikroplast i blant annet kunstgress. De foreslår en overgangsperiode på åtte år før forbudet trer i kraft.  Søgne-lederen tror ikke åtte år er nok, med mindre det plutselig kommer et miljøvennlig alternativ som er like bra som gummigranulat.  Avtroppende leder i Hesseng IL i Finnmark, John Henrik Mienna, ser ingen erstatter for gummigranulat på markedet.  – I Finnmark finnes det nesten ikke vanlige gressbaner. Vi er helt avhengig av kunstgress her i nord. Hva skal vi gjøre om gummigranulat blir forbudt, spille på asfalt? sier Mienna til VG.  Leder for anlegg i Norges Fotballforbund, Øyvind Trygge Moltubakk, forteller at det bare er to klubber i Norge som er fornøyd med olivenkjerner, og at kork er det beste alternativet så langt.  – Kork har de nærmeste spillegenskapene til gummigranulat og fungerer rimelig greit på sommeren, men det er vesentlig dyrere og det er utfordringer om vinteren, for organiske produkter fryser. Olivenkjerne er et hardt innfyll med skarpe kanter, som vil føre til hudsår. Store spillere vil oppleve det som veldig hardt og glatt, sier Moltubakk til VG.  Moltubakk frykter at mange vil slutte å spille fotball om klubbene i Norge ikke kan tilby gode baner.  Oddleif Dahlen er anleggssjef i Gjelleråsen IF, som ligger mellom Nittedal og Oslo. Han er sint og fortvilet over situasjonen. Han mener de burde startet tidligere med å hindre spredning av gummigranulat. – Problemet er nesten løst. Vi har gjort så mange gode tiltak, så det er lite spredning nå. Jeg synes dette ødelegger hele idretten min så mye, sier Dahlen til VG.  Lillestrøm slo Bodø/Glimt på gresset på Åråsen onsdag og er klare for cupfinalen:

Summary: Ingen vil spille på kunstgressbanen til Søgne FK i Kristiansand etter miljøvennlig bytte fra gummigranulat til olivenkjerner

Summary: Klubblederen mener at underlaget er for hardt og skadelig for bena til spillere over 10 år

Summary: EU har besluttet å forby gummigranulat på kunstgressbaner, med en overgangsperiode på åtte år

Summary: Søgne-lederen tror ikke åtte år er nok for å finne et bra miljøvennlig alternativ

Summary: Forslag til alternativ er kork, kokos, olivenkjerner og spesiell type furu fra USA, samt forskning på norske bjørkvariant