Twitter-trøbbel for Ron DeSantis i første opptreden som presidentkandidat

Florida-guvernør Ron DeSantis (44) latterliggjøres av rivalene etter en utfordrende start på valgkampen natt til torsdag.  Onsdag var det offisielt: DeSantis stiller som presidentkandidat for det republikanske partiet til valget i 2024. – Jeg stiller som presidentkandidat for å lede vårt store amerikanske comeback, sier han i en video på Twitter natt til torsdag norsk tid. Twitter er også stedet hvor han i natt gjorde sin første offisielle opptreden som presidentkandidat – i en live-samtale med Twitter-sjef Elon Musk. Forsinkelser og «heismusikk» Arrangementet gikk imidlertid ikke helt som planlagt:  DeSantis regnes for å være Donald Trumps største konkurrent om å bli republikanernes endelige kandidat før presidentvalget. Latterliggjøres av Biden Både rivaler fra det republikanske og det demokratiske partiet har grepet sjansen til å latterliggjøre den ferske presidentkandidaten etter Twitter-trøbbelet. – Denne lenken virker, skriver president Joe Biden på Twitter og legger ut en lenke til sin egen valgkampanje.  – Feil, teknologiske problemer, ukomfortabel stillhet. En fullstendig mislykket lansering. Og det er bare kandidaten, sier en talsperson for rivalen Donald Trump i en uttalelse gjengitt av ABC.  – Twitter-lanseringen er en katastrofe! Hele kampanjen hans vil være en katastrofe, bare se, skriver Trump selv på sin egen plattform Truth Sosial.  Også Fox News, der DeSantis stilte til intervju senere natt til torsdag, kom med et stikk til Twitter: – Vil du faktisk se og høre Ron DeSantis? Skru på Fox News klokken 20 i kveld, skrev de i et stort rødt banner på sine nettsider.  Twitter-sjef Elon Musk har sagt opp en stor andel av selskapets ansatte etter at han tok over roret i oktober i fjor, og han har også redusert kvaliteten på selskapets servere, skriver CNN. Konseptet Twitter Spaces, som ble brukt til live-samtalen, skal ikke være laget for å ta imot flere hundre tusen lyttere, skriver kanalen.  DeSantis har ikke kommet med noen forklaring på hvorfor han valgte å lansere sitt presidentkandidatur med en Twitter-samtale.  Til NRK sier førsteamanuensis Sofie Høgestøl ved Universitetet i Oslo at hun er litt overrasket over beslutningen, siden DeSantis vanligvis er en mer tradisjonell poltikker.  – Kanskje er dette et forsøk på å framstå som litt i tiden. Samarbeidet med Elon Musk er veldig spennende. De to har jo frontet litt de samme tingene, de er begge «anti-woke», sier hun til kanalen. Ligger bak Trump på meningsmålingene Florida-guvernør Ron DeSantis tilhører høyresiden blant republikanerne og står politisk nær tidligere president Donald Trump, skriver NTB. Han og Trump har likevel vært uenige om flere store verdispørsmål, blant annet abort, der DeSantis har fått gjennomført kraftige innstramminger.  Meningsmålinger har så langt vist at DeSantis ligger langt bak Trump i oppslutning blant republikanske velgere.  Les mer om DeSantis her: Republikanernes nye stjerne Under Twitter-samtalen med Musk, kritiserte han USAs sittende president Joe Biden for situasjonen ved USAs grenser mot Mexico, der det nylig har blitt gjennomført en lovendring. – Vi vet at landet vårt går i feil retning. Vi ser det med øynene våre og vi kjenner det på kroppen, sa han blant annet, og hevdet at Biden mangler handlekraften som skal til for å lede USA videre.

Summary: Florida-guvernør Ron DeSantis har lansert seg selv som presidentkandidat for det republikanske partiet i 2024-valget, og stiller dermed mot Donald Trump.

Summary: Lanseringen ble markert med en live-sending på Twitter natt til torsdag, hvor DeSantis hadde en samtale med Twitter-sjef Elon Musk.

Summary: Sendingen hadde flere tekniske problemer, blant annet forsinkelser og lyd-trøbbel, og latterliggjøres av politiske rivaler.


Politiet om skyting i Oslo: – Høyeste prioritet

Fremdeles er ingen pågrepet etter de to skyteepisodene i Oslo søndag. Nå ber politiet om tips.  – Det har vært to hendelser med skyting ute i det offentlige rom som bidrar til utrygghet i byen. Dette er høyeste prioritet i dag, sier politiinspektør Grete Metlid i Oslo politidistrikt til VG.  Søndag kveld ble det avfyrt skudd to steder i Oslo med bare noen timers mellomrom. Foreløpig vet ikke politiet hvem som står bak, eller hvorfor skytingen skjedde.  – Vi ser ingen sammenheng mellom disse to hendelsene utover at det er nærhet i tid, sier Metlid.  Har du tips om skytingen? Ta kontakt med VG her.  Ber vitner melde seg En mann ble skutt mot på Karl Johan og truffet på skoen sin, sa han til VG kort tid etter hendelsen. Det skal ha vært en krangel i forkant av hendelsen mellom en gruppe på fire ungdommer og den fornærmede, før det kom en person og avfyrte skuddet, ifølge politiet.  Søndag sa politiets innsatsleder Anders Rønning til VG at ungdommene var rundt 16 år. – Er det noen relasjon mellom personene? – Det er uklart hvilke relasjon det er mellom skytter og de andre som befinner seg på stedet. Det er ikke noe som tyder på at fornærmede kjenner disse personene, sire Metlid.  Politiet har både avhørt vitner og fornærmede, i tillegg til å hente inn video.  – Vi kartlegger informasjonen vi har fått fra vitner og video og håper dette til sammen skal gi oss mer svar utover dagen, sier Metlid og ber vitner melde seg: – Dersom noen vet noe om dette og har vært involvert; ta kontakt med politiet. Her ønsker vi en oppklaring så snart som mulig.  Henter info fra kriminelle miljøer Noen timer før Karl Johan-skytingen ble det avfyrt flere skudd på Sinsen litt lenger nord i byen.  – Dette er en sak i et boligområde, som er veldig alvorlig og som vi nå setter inn alle ressurser vi har på, sier Metlid og fortsetter:  – Her har vi færre vitner og ber også om publikums hjelp.  Politiet var på jakt etter to personer som skal ha var involvert søndag kveld, der en sees på som gjerningsperson og den andre som fornærmet. De to skal ha hatt en uoverensstemmelse. Den ene skal ha forlatt stedet i bil, mens den andre løp vekk, sier Metlid.  – En av teoriene er at uoverensstemmelsen kan ha vært knyttet til for eksempel narkotikasalg eller en konflikt i forkant, sier Metlid. – Kan dette være knyttet til kriminelle nettverk? – Vi jobber ut ifra at det kan være konfliktorientert. Politiet jobber med å hente informasjon fra kriminelle miljøer om hendelsen.

Summary: Ingen er pågrepet etter to skyteepisoder i Oslo søndag kveld. Den første på Sinsen og den andre på Karl Johan.

Summary: Hendelsene skaper utrygghet i byen og har høy prioritet hos politiet, sier politiinspektør Grete Metlid i Oslo politidistrikt til VG.

Summary: Politiet ser foreløpig ingen sammenheng mellom de to hendelsene.

Summary: Politiet ber vitner melde seg i begge sakene.


Liverpool snudde til seier etter marerittstart: – Sexy fotball

(Liverpool - Brighton 2–1) Mohamed Salah (31) ble matchvinner etter at Brighton sjokkerte på Anfield. Liverpools toppscorer avsluttet et glimrende angrep i Brightons 16-meter og fullførte snuoperasjonen for vertene midtveis i andre omgang. Pasningen fra lagkamerat Alexis Mac Allister hylles av Sky Sports-ekspert Roy Keane. – Mac Allister er en så smart spiller. Jeg er meget imponert over ham. Nydelig førstetouch fra Salah. Det er sexy fotball, det, kommenterte Keane. Selv sier Mac Allister følgende om assisten til Sky Sports: – Han (Salah) har spurt meg om pasninger og assister gjennom uken. Han bommet på en del sjanser i første omgang, men i andre omgang viste han kvalitet. Se den avgjørende scoringen øverst i saken! Men Jürgen Klopps mannskap fikk slett ingen drømmestart på hjemmebane. Brighton og tidligere Manchester United-spiss Danny Welbeck sjokkerte Anfield med en suser før det var spilt 90 sekunder i første omgang. Grafikk: www.sofascore.com Deretter tok Liverpool sakte, men sikkert tak i matchen og produserte en rekke sjanser før pause. Salah var nære 1–1 ved flere anledninger, men det var vingkollega Luis Diaz som skulle sørge for utligningen. Etter en corner sendte Salah ballen tilbake igjen i feltet fra returrommet, og etter en svak involvering fra Brighton-forsvarer Joel Veltman fikk Diaz sjansen fra kort hold. Colombianeren strakk frem høyrefoten og satte inn 1–1 på volley. – En fantastisk avslutning i full strekk, kommenterte Liverpool-legende Jamie Carragher på Sky Sports. På Salahs avgjørende scoring i andre omgang var det Alexis Mac Allister som fant rommet og tredde egypteren alene gjennom. Salahs 16. scoring for sesongen gjør at Liverpool topper tabellen før gigantoppgjøret mellom Arsenal og Manchester City 17.30.

Summary: Liverpool slo Brighton 2-1 etter at Mohamed Salah ble matchvinner.

Summary: Brighton sjokkerte med tidlig scoring av Danny Welbeck før 90 sekunder var spilt.

Summary: Liverpool utlignet ved Luis Diaz, før Salah satte inn seiersmålet i andre omgang.

Summary: Alexis Mac Allister hylles for assisten til Salahs mål.

Summary: Salahs 16. scoring denne sesongen gjør at Liverpool topper tabellen med tre poeng før kampen mellom Manchester City og Arsenal.


Vegvesenet forbereder seg på travle dager: – Vi vil ikke ha en gjentagelse av mandagskaoset

Vegvesenet minner om at det er en felles dugnad å ferdes trygt i trafikken. Alle mann står klare til å strø og brøyte natt til torsdag.  Det forsikrer trafikkoperatør Gry Solli fra Statens vegvesen.  For denne uken kom snøen. På torsdag skal det komme mer. Og på fredag kan det komme opptil 40 centimeter snø på Østlandet.  Trafikkoperatøren forbereder seg på travle dager på jobb inn mot helgen. – Det kommer nok til å bli mye å gjøre. Da er det viktig at både vi, men også alle som skal ut på veiene, er forberedt. – Glemmer alltid hvor glatt det er  For selv om snø i november ikke burde komme som et sjokk for nordmenn, innrømmer Solli at den første snøen alltid kommer litt brått på.  – Det er det samme hvert år. Folk glemmer hvor glatt det faktisk er.  De neste dagene skal været variere kraftig. Statens vegvesen kommer til å følge nøye med på værmeldingen og tilpasse arbeidet.  Men i en pressemelding minner de om at det å ferdes trygt på veiene, er en felles dugnad. – Selv om entreprenørene har saltet og strødd, kan det fortsatt være veldig glatt, advarer Solli.  Vil ikke gjenta kaoset fra mandag  Trafikkoperatøren håper også folk har trafikkaoset fra tidligere denne uken friskt i minne når de setter seg bak rattet torsdag.  – Vi vil ikke ha en gjentagelse av mandagskaoset. Nå er det superviktig at alle har gode vinterdekk.  Til dem som fortsatt ikke har byttet til vinterdekk har hun en klar beskjed:  – Ikke kjør!  Hun minner også om at alle som skal ut på veien torsdag, bør beregne god tid.  – Senk farten, og hold god avstand til andre kjøretøy. Plutselig sklir du og havner i rumpa til en annen bil.  Også Ruter oppfordrer passasjerer til å beregne god tid. – Selv om både Ruter og de ansvarlige for veivedlikehold er forberedt, kan det oppstå forsinkelser og innstillinger i kollektivtrafikken. Ruter oppfordrer derfor reisende til å beregne god tid, heter det i en pressemelding fra kollektivselskapet i Oslo-regionen.

Summary: Vegvesenet forbereder seg på mer snø på Østlandet. De advarer om glatte veier.

Summary: Anbefalingen er å kjøre med gode vinterdekk, senke hastigheten, og holde avstand til andre biler.


Varningen från Medelhavet: ”Drick inte alkohol”

I både juni och juli har flera värmerekord slagits och en värmebölja slår just nu hårt mot länderna vid Medelhavet. Italienska myndigheter uppmanar nu folk att undvika alkohol och inte resa i onödan.  – Riktigt varm luft kommer in från Afrika över Spanien och Italien, säger Anna Latvala, meteorolog på Foreca. Värmeböljan Kerberos ser ut att nå sin topp under fredagen men den som hade hoppas på lite svalka vid Medelhavet kan bli besviken.  Snart slår nästa värmefront mot länderna mot Medelhavet då värmefronten döpt till Karon drar in.  ”Res bara om du måste” Den italienska meteorologiska institutet har utfärdat en röd varning i flera delar av landet.  Invånare uppmanas att vidta försiktighetsåtgärder och förvänta sig ”betydande störningar” i det vardagliga livet. Den italienska hälsomyndigheten uppmanar också folk att stanna inne, dricka vatten och undvika alkohol.  Den italienska meteorologiska institutet skriver de även att folk bara ska resa ”om din resa är nödvändig”.  För de södra delarna av Spanien har även det nationella meteorologiska institutet skickat ur varningar.   – Under onsdagen uppmättes temperaturer i Spanien på 43,8 grader och på många ställen var det över 40, säger Anna Latvala. Fler än 100 väderstationer i Spanien har registrerat temperaturer på över 35 grader. I flera områden väntas temperaturen nu nå uppemot 40 grader. Värmeböljan Karon på ingång Värmeböljan Kerberos beräknas nå sin topp under fredagen, men sen kommer den nya värmefronten Karon.  – De närmsta dagarna rör sig värmeböljan österut men sen kommer den tillbaka igen, säger Anna Latvala, meteorolog. Under några dagar kan temperaturen komma att sjunka i de västra delarna vid Medelhavet, men det kommer fortfarande att vara varmt.  – Men tidigt nästa vecka kommer ordentlig värme tillbaka till Spanien igen, säger Anna Latvala.  Kommer inte nå Sverige De riktiga höga temperaturerna och värmen kommer att röra sig norrut i Europa, men inte längre än till Tyskland.  – Den värmen kommer inte nå Sverige. Den kan nå Polen och Tyskland men i Sverige ser det ut att bli en hel del regn, säger Anna Latvala.  Helgen ser ut att bli en blandning av både regn och sol i stora delar av landet. Söndagen blir varmast med temperaturer på runt 25 grader i de södra delarna av landet och mellan 18 och 20 i de norra delarna. – Men det kommer blåsa en hel del, vilket gör att det känns kallare, säger Anna Latvala.

Summary: Medelhavsländerna är under extrem värmebölja, med flera värmerekord noterade under juni och juli. Nya värmefronter, Kerberos och Karon, förväntas öka temperaturen ännu mer.

Summary: Italienska myndigheter har utfärdat röda varningar och råder invånare att stanna inne, dricka vatten, undvika alkohol och bara resa om det är nödvändigt.

Summary: Höga temperaturer förväntas nå Tyskland men inte Sverige, där väderprognosen indikerar regn och milt väder framöver.


Dommer har betenkeligheter med strafferammen i overgrepssak

50-åringen er skyldig i overgrep mot en 12-åring og en 13-åring. Flere av voldtektene ble filmet og delt med likesinnede. «Etter rettens syn gir ikke strafferammen på tre år tilstrekkelig grunnlag for å uttrykke straffverdigheten NN har vist med sin langvarige, omfattende og sammensatte befatning med overgrepsmateriale.» Det skriver tingrettsdommer Tor Christian Carlsen i den ferske dommen fra Sør-Rogaland tingrett. Brudd på straffeloven paragraf 311 straffes med inntil tre års fengsel. I tillegg til seksuell omgang med barn under 14 år (voldtekt), var 50-åringen tiltalt for produksjon, oppbevaring og deling av overgrepsmateriale. Tiltalte, som tidlig i etterforskningen tilsto alt, hadde til og med opprettet fora hvor likesinnede kunne chatte om overgrep mot barn. Han tilbød også IT-hjelp til dem som måtte trenge det. 230.000 overgrepsfiler 50-åringen ble pågrepet i Sandnes 20. september i fjor. Siden har han sittet i varetekt. I forkant av pågripelsen hadde to internasjonale etterforskninger peilet seg inn mot tiltalte. I USA jobbet politiet med et tips fra National Center for Missing and Exploited Children (NCMEC). I Nederland nøstet politiet opp i et stort beslag av overgrepsmateriale. Kripos ble kontaktet og etter hvert var det Sør-Vest politidistrikt og den nå nedlagte spesialgruppen Spiderweb som satt med saken. Ved gjennomgang av tiltaltes lagringsenheter, skulle etterforskerne snart forstå at de sto i en meget spesiell og alvorlig sak. «Det er ikke mulig å angi den nøyaktig mengden overgrepsmateriale som NN var i besittelse av. Men at antallet oversteg 230.000 mediefiler, er hevet over tvil», står det i dommen. Angrer Retten finner det bevist utover enhver rimelig tvil at 50-åringen også har forgrepet seg fysisk på to mindreårige gutter. Overgrepene mot den ene gutten skjedde da tiltalte var bosatt i England. Den andre gutten forgrep han seg på, på Østlandet. Begge ble utsatt for gjentakende overgrep. Flere av dem ble filmet og også delt. 50-åringen, som i retten erkjente straffskyld for overgrepene, forklarte at han selv hadde blitt utsatt for overgrep i barndommen. Videre sa han at han angrer på det han har gjort og at han nå går i terapi i fengselet. Av den ene gutten tiltalte forgrep seg på, var det 103 timer med opptak. Den totale mengden overgrepsmateriale var faktisk så stort at det ikke var mulig å sende det mellom Kripos og politidistriktet. Opprettet domener Av dommen fremgår det hvordan 50-åringen misbrukte tilliten til barnas foreldre. Det skrives også om hvordan han manipulerte guttene til å være hos ham – blant annet ved bruk av brus, snop og dataspill. Tiltalte selv forklarte i retten hvordan han opprettet og drev flere domener som ble brukt til å dele henholdsvis bilder og videoer med overgrepsmateriale. «Han planla og forberedte overgrepene mot guttene, blant annet ved å montere kameraer for å gjøre skjulte videoopptak av dem.» Etterforskningen avdekket også at tiltalte hadde skrevet med andre om å forgripe seg på av guttene i lang tid før det første overgrepet skjedde. Med dette viste han en sterk vilje for å begå overgrep mot gutten, påpeker en enstemmig rett. Åtte års fengsel I tråd med påstanden fra aktor, statsadvokat Henriette Kvinnsland, dømmes tiltalte til åtte års ubetinget fengsel. I tillegg dømmes 50-åringen til å betale nærmere 400.000 kroner i erstatning og oppreisningserstatning til en av de fornærmede guttene. I dommen skriver tingrettsdommer Carlsen blant annet at tiltalte, mot slutten av perioden, fikk fornærmede selv til å ta bilde mens tiltalte forgrep seg på ham. Aftenbladet har vært i kontakt med tiltaltes forsvarer, advokat Johnny Helleren. Han ønsker ikke å kommentere dommen før han har pratet med sin klient. Heller ikke advokat Harald Øglænd, som er bistandsadvokat i saken, ønsker å kommentere på nåværende tidspunkt.

Summary: En mann (50) er dømt til åtte års fengsel for seksuelle overgrep mot to mindreårige gutter, samt for produksjon, oppbevaring og deling av overgrepsmateriale. Overgrep ble også filmet og delt.

Summary: Politiet fant over 230.000 overgrepsfiler på mannens lagringsenheter. Han hadde også opprettet forum hvor likesinnede kunne chatte om overgrep mot barn.

Summary: 50-åringen, som erkjente skyld i saken, forklarte i retten at han selv hadde blitt utsatt for overgrep da han var barn. Retten har dømt han til å betale nærmere 400.000 kroner i erstatning og oppreisningserstatning til en av de fornærmede guttene.


Wagner-sjefen sier han vil styrte militærledelsen i Russland: – Vi er klare til å dø

Wagner-gruppens leder slår hardt tilbake mot den russiske presidenten. Han avviser at han er en forræder. Wagner-soldatene krysset grensen fra Ukraina til Russland uten å møte motstand. Det hevdet lederen for den private leiesoldatgruppen lørdag morgen. Den russiske Wagner-gruppen har ledet an i kampene om den ukrainske byen Bakhmut. Gruppens leder, Jevgenij Prigozjin, fremstiller sin private hær som Russlands mest effektive kampstyrke. Han er tidligere blitt ansett som en viktig Putin-alliert. Han hevder at de er i den sørlige russiske regionen Rostov, ifølge en av flere lydmeldinger han la ut natt til lørdag. Wagner-gruppen skal lørdag morgen også ha tatt kontroll over deler av byen Rostov-na-Donu. Byen har over én million innbyggere.  Dessuten er det kommet meldinger om at Wagner-gruppen har tatt kontroll over militære anlegg i byen Voronezj, som ligger rundt 500 kilometer sør for Moskva. Det opplyser russiske sikkerhetskilder. Lørdag formiddag kommer det meldinger om flyangrep og kamper i og ved Voronezj. Byen har rundt én million innbyggere. Dramatisk utvikling Det har vært en uoversiktlig situasjon det siste døgnet: Wagner-sjefen slår tilbake mot Putin Wagner-sjef Prigozjin slår hardt tilbake mot president Putins tale til nasjonen og sier at han slett ikke er noen forræder. Uttalelsen kom etter at den russiske presidenten lørdag formiddag anklagde Prigozjin for forræderi. Putin sa at militæret har fått alle nødvendige ordre, og at det som skjer nå, er «et dolkestøt i ryggen». – Vi er russiske patrioter, sier Prigozjin i en uttalelse. Wagner-sjefen langer ut mot ledelsen i Kreml og sier at landet ikke lenger vil leve med «korrupsjon, løgner og byråkrati». Han avviser også tvert Putins krav om at han selv og leiesoldatene i Wagner-gruppen skal overgi seg. – Ingen kommer til å overgi seg på ordre fra Putin, sier han. Unntakstilstand Det er erklært militær unntakstilstand i Moskva, og sikkerheten er betydelig skjerpet. Prigozjin sier at han og hans menn vil «knuse alle som står i deres vei», og at de er klare til å gå «hele veien» mot det russiske militæret. Det har i lang tid vært konflikt mellom Prigozjin og militærledelsen i Russland. Men det er første gang han går så langt. – Vi dør for det russiske folk, sier Prigozjin i en lydmelding. Han hevder også at Wagner-styrker har skutt ned et russisk militærhelikopter. I en videomelding på Telegram sier Prigozjin at han og hans soldater er i hovedkvarteret til det russiske militæret i byen Rostov-na-Donu. Kildeverifiseringskanaler på Twitter har gjengitt videoer av dette: Videre sier han at selv om Wagner har kontroll over militæranleggene i byen, vil ikke Russlands krig i Ukraina påvirkes. Prigozjin sier at hans soldater vil legge byen under en blokade og sette kursen mot Moskva med mindre Russlands forsvarsminister Sergej Sjojgu og forsvarssjef Valerij Gerasimov kommer til ham. Rostov-na-Donu ligger nær 1300 kilometer sør for Moskva, nær kysten av Azovhavet. Wagner-soldater oppfordres til å overgi seg Det russiske forsvarsdepartementet har oppfordret leiesoldatene i Wagner-gruppen til å overgi seg til russiske regjeringsstyrker eller til politiet. – Dere er lurt og trukket inn i et kriminelt eventyr. Det heter det i en uttalelse fra departementet. – Vi vil garantere for sikkerheten deres, heter det videre i uttalelsen, som er gjengitt av russiske nyhetsbyråer. Kraftige anklager Det var fredag at Prigozjin rettet sterke anklager mot Russland ledelse. Han anklaget dem for å ha beordret et angrep mot leiesoldatgruppen. Situasjon som utviklet seg natt til lørdag, følger de kraftige anklagene Prigozjin rettet mot Russland fredag. Han anklaget landet for å ha gitt ordre om et angrep mot Wagner-gruppen og sa at 25.000 Wagner-soldater skulle «marsjere for rettferdighet». Han hevdet at det ikke er snakk om et statskupp. Forsvarsdepartementet i Moskva var raske med å publisere en uttalelse der de sier at Prigozjins anklager «ikke er i samsvar med virkeligheten og utgjør en informasjonsmessig provokasjon». Prigozjin har heller ikke kommet med noen bevis for påstandene. FSB sier at de har åpnet sak mot Prigozjin for å ha oppfordret til væpnet opprør. De oppfordrer Wagner-soldater til å pågripe ham, ifølge en uttalelse som ble gjengitt av russiske nyhetsbyråer natt til lørdag. – Hold dere hjemme Guvernøren i Rostov ber innbyggerne i regionen om å beholde roen og holde seg innendørs. – Sikkerhetsstyrkene gjør alt som er nødvendig for å bevare sikkerheten til innbyggerne i området, sier guvernør Vasilij Golubev i en melding på Telegram like før klokken 4 lokal tid. Også i regionen Lipetsk blir det meldt at sikkerheten skjerpes. Regionen ligger rundt 400 kilometer sør for Moskva.

Summary: Wagner-sjef Jevgenij Prigozjin hevder hans leiesoldatstyrke på 25.000 Wagner-soldater er i Russland og klare til å kjempe mot russiske militærstyrker.

Summary: Prigozjin og hans menn har krysset grensen fra Ukraina og har tatt kontroll over deler av byen Rostov-na-Donu og militære anlegg i Voronezj.

Summary: Situasjonen skyldes tidligere anklager om at Russlands ledelse beordret et angrep mot Wagner-gruppen og økende konflikt mellom Prigozjin og Russlands militærledelse.

Summary: Det er erklært militær unntakstilstand i Moskva, og russiske myndigheter oppfordrer leiesoldater til å overgi seg.

Summary: Prigozjin nekter for at det skjer et militærkupp og sier hans soldater kjemper for det russiske folk.


Innbyggere på Rhodos: – Vi lever i en krigssone

GENNADI, RHODOS (VG) Åtte dager med skogbrann, tre evakueringer og 15.000 turister fattigere. Nå står grekerne på bar bakke. Turistene er blitt evakuert. Mange av dem med ekstra fly kun satt inn for å få dem hjem.  Igjen på øya kjemper grekerne i Gennadi mot flammene på åttende dag - uten strøm og uten tilgang på vann.  Nå forbereder de seg på den neste bølgen av flammer: Varselet om umiddelbar evakuering er sendt ut til alle i området for tredje gang.  – Vi lever i en krigssone. Dette er en krigssone, sier Emmanouella.  Hun står utenfor restauranten til kompisen Dimitris noen få kilometer unna en av de fire ukontrollerte brannfrontene. Mandag ble restauranten totalskadet.  Venner og frivillige strømmer til med det de får tak i av vann i håp om å fukte marken nok til at flammene stopper før de når restauranten igjen. – Vi har ikke de mest grunnleggende tingene. Vi har ikke strøm, vi har ikke vann. Vi har ingenting, overhodet ingenting, sier Emmanouella. Plutselig blusser en liten brann igjen opp ved restauranten.  Emmanouella løper umiddelbart bort med et brannslukningsapparat.  Hun har tårer i øynene av adrenalinet og utmattelsen. – Våre hus har brent ned. Våre liv og våre barndomsminner er borte. Dette var favorittstedet vår, det var her vi vokste opp. Vi levde av denne jorden, nå er alt borte, gråter hun. Flere venner har strømmet til Dimitris’ restaurant. Hele grønnsakshagen er jevnet med jorden. Kadavrene etter kyllingene og kaninene som døde i brannen ligger like ved restauranten. – Det var farens restaurant, sier Emmanouella.  Faren døde for kort tid siden. Nå har sønnen Dimitris tatt over.  – Restauranten var det eneste han hadde igjen etter faren. Nå er alt borte. Dette er det vanskeligste jeg har stått i, sier Emmanouella.  – Det har brent her i åtte dager. Myndighetene bestemte seg først for å sende fly på dag fem, sier Georgina. Hun forteller at hun ikke lenger har tillit til greske myndigheter.  – Vi har kjempet alene. Alle landsbyene her. Vi fortsetter å kjempe alene, sier hun. Lokale myndigheter anslo mandag at et område på 404 kvadratkilometer har brent. Det tilsvarer i underkant av en tredjedel av hele Rhodos.  Det er ventet at skogbrannene vil vare i minst seks dager til, ifølge det lokale brannvesenet.  Vannforsyningen på øya er avhengig av strøm. Men brannene har ødelagt flere strømmaster. For å slukke brannene er de avhengig av vannforsyning. Men selv når brannen er slukket, står problemene i kø for innbyggerne.  Kritisk infrastruktur, hjem og virksomheter må gjenoppbygges. Greske myndigheter har så vidt begynt å måle omfanget av herjingene.  Men den største frykten for mange i Gennadi er om turistene er skremt fra å komme tilbake.  – Vi lever av turismen. Uten dem har vi ingenting, sier Emmanouella.  Hun får støtte fra en av de andre lokale restauranteierne, som ikke ønsker nanvet på trykk.  – Vi er avhengige av turister, det er det vi lever av. På lørdag så jeg koffertene flyte i sjøen, folk visste ikke hva de skulle gjøre. Bare se rundt oss nå, alt det fine grønne er svart. Hvem vet om de vil komme tilbake, sier han og fortsetter: – Vi får ikke sove om natta.

Summary: Rhodos i Hellas har opplevd skogbrann i 8 dager, fører til tre evakueringer og tap av 15.000 turister.

Summary: Et område på 404 kvadratkilometer, nesten en tredjedel av hele Rhodos, har brent ned.

Summary: Brannene er forventet å vare i minst seks dager til.

Summary: Lokalbefolkningen uttrykker mistillit til greske myndigheter og føler seg overlatt til seg selv.

Summary: Mange frykter at turistene ikke vil returnere, noe som vil være katastrofalt for lokal økonomi.


Danskboom i svenska fjällen: ”Ökat med 90 procent”

SÄLEN. Billigare än hemma och mer barnvänligt – och snösäkert – än Alperna. I år rusar danskarna till svenska fjällen för att ”stå på ski”. – När barnen ska lära sig åka skidor är det här perfekt, säger mamman Britt Bruun Petersen. Aftonbladets team har missat solen med en dag  – det får vi höra från de flesta vi pratar med när vi pulsar fram i den nyfallna snön. Men trots att molnen ligger tunga är Hundfjället fullt av glada skidturister i alla åldrar. I Danmark är det påsklov den här veckan, och flera små danska skidåkare i knalliga västar är på väg upp i knappliften med sina skidskolor. Nedanför barnbacken står mammorna Britt Bruun Petersen och Lisa Husted från Jylland. För några år sedan åkte familjerna till Norge ihop på skidresa, och Britt och hennes familj besökte Sälen förra året. Varför åker man hit, och inte till Alperna?  – Jag har varit i Alperna, men det var förr när jag ville gå på after ski. Men nu när jag har barn, de är fyra och åtta, ville vi åka någonstans där det finns mer roliga saker för dem att göra. Och jag hörde mycket gott om det här stället, säger Lisa. ”Ett språk man förstår” Britt instämmer – backarna här passar mycket bättre för barn som ska lära sig att ”stå på ski”, åka skidor.  – Och skidlärarna pratar ett språk de förstår. Det är mycket bättre än tyska, säger hon. Familjerna bor tillsammans i en stor stuga och gillar upplägget med ”ski-in ski-out”, att man kan åka direkt från huset till skidbacken. Det är bara dag tre på skidveckan – men de har redan planer på att återvända. – Området är ju inte så stort, men tillräckligt stort för oss. Så alla är nöjda, säger Lisa. ”Enormt mycket för pengarna” En bit bort står skåningen Fredrik Nilsson som bor i Danmark sedan tio år tillbaka. Han tror att danskarna åker hit för att det helt enkelt är billigt. –  Den svenska kronan betyder jättemycket, man får enormt mycket för pengarna. Du får högre kvalité på boende, maten är billigare, restaurangerna, allting är billigare. Han håller också med att svenska fjällen är barnvänligt. Det är mycket lättare att förstå vad skidlärarna säger än om de pratar tyska eller franska. Då får Alperna vänta. – Hundfjället kan ju inte jämföras med Chamonix, det är som att jämföra minigolf med riktig golf. Men nu är det på barnens premisser. Målgrupp: Barnfamiljer Danskan hörs överallt i Sälen. Och det stämmer att antalet danska besökare har exploderat i år. Jämför man påskveckorna 2024 jämfört med 2023 så har antalet inbokade danska gäster ökat med strax över 90 procent. Tomas Berg, Skistars destinationschef i Sälen, tror att orsaken är en blandning av snösäkerhet och ett rykte om sig att vara barnvänliga. – Vår stora målgrupp är barnfamiljer och så har det varit länge. Det sprider sig, man pratar med varandra och vi kommunicerar i Danmark. Det, ihop med snön och känslan, tror jag är den stora anledningen.  Han tror även att flyglinjen mellan Köpenhamn och Sälen bidragit, om än i begränsad omfattning. – Det är inga jättemängder som kommer, men det ger ringar på vattnet om man kan komma upp på andra sätt än billedes. Choklad och pommes frites Någon som märkt av den danska anstormningen är Christer Ahlén, 59, som står bakom baren i Fompes grill nedanför backen. Med 40 vintersäsonger i ryggen är han riktig Sälenveteran och säger att danskarna ”alltid” har varit ett stort klientel. Men nu är de köpstarka också.  – Det är inte som det var förr, då hade alla danskar med sig en EU-släpvagn som var full med öl, bröd och mat. Nu har de blivit jättebra kunder. Och när danskarna kommer för att handla (”mycket varm choklad med grädde och pommes frites”), då har Christer behövt lära sig danska.  Även de omtalade räkneorden, som för de flesta svenskar (kanske även några danskar) är ett stort mysterium. – Man kan ju det här med halvfjerds och halvfems och det blir de impade av. ”Tummen upp” funkar alltid Även skidlärarna får putsa på sina språkkunskaper när de internationella gästerna blir fler. Där har den danska skidläraren Hana Thomsen, 22, varit en ”otrolig tillgång”, skvallrar hennes svenska kollegor om. Hon gör sin första säsong i Sälen. – Jag har alltid åkt skidor i Sverige med min familj. Så för mig kändes det väldigt naturligt att åka upp hit i stället för att åka till Österrike till exempel. Det är lättare med svensk-danska än med tyska. I skidskolegrupperna är det blandat med svenska, danska och norska barn. För att undvika förvirring är det viktigt att veta att pjäxor på danska heter ”skistøvler” och att ”går det godt” är bättre att säga än ”går det bra”. – Vi använder kroppsspråk väldigt mycket också. Tummen upp betyder alltid ”går det bra”?”. När jag var liten och gick i skidskola i Sverige så ställde man in sig på att de pratade svenska, och så försökte man förstå, säger Hana.

Summary: Den svenska fjällvärlden upplever i år en boom av danska skidturister som uppskattar de barnvänliga backarna, snösäkerheten, och att det är billigare än hemma.

Summary: Danskarna pekar på det faktum att skidlärarna talar ett språk barnen förstår, vilket gör det enklare för dem att lära sig åka.

Summary: Antalet inbokade danska gäster under påskveckorna 2024 jämfört med 2023 har ökat med strax över 90 procent, vilket många tror beror på en blandning av snösäkerhet, barnvänlighet, och den svenska kronans svaga värde.


Skatterazzia mot kinesiske forskere ved universitet på Østlandet

Den siste dagen i mai slo Skatteetaten til mot en privatbolig og et kontor tilknyttet to kinesiske forskere. De jobber ved et universitet på Østlandet. Tidlig om morgenen onsdag 31. mai tok Skatteetaten seg inn i en privat bolig på Østlandet. De hadde bistand fra politiet. Samtidig gikk de til aksjon mot et selskap på universitetet. Selskapet er tilknyttet de to forskerne og universitetet. Razziaen varte i mer enn syv timer. Målet var å sikre beviser i en skattesak. De to kinesiske forskerne har jobbet ved et norsk universitet i mer enn ti år. Universitetet bekrefter overfor Aftenposten at Skatteetaten har vært i deres lokaler og begjært bevisutlevering. De har også bekreftet at aksjonen er rettet mot en av deres medarbeidere. Ellers ønsker ikke universitetet å kommentere saken ytterligere. Skattekrimsjef Erik Nilsen i Skatteetaten sier de ikke kan kommentere enkeltsaker på grunn av taushetsplikten. Det aktuelle politidistriktet bekrefter at de bisto en annen offentlig etat ved en privat adresse denne morgenen. Selskap er knyttet til universitetet – og kinesiske eiere Selskapet Skatteetaten aksjonerte mot, ble opprettet noen år etter at forskerne begynte å jobbe ved universitetet. Det er et såkalt spin-off-selskap – et selskap som baserer seg på forskning ved institusjonen. Forskeren som eier privatboligen Skatteetaten og politiet tok seg inn i, har også vært knyttet til spin-off-selskapet. Aftenposten har de siste to ukene forsøkt å få ham i tale gjennom gjentatte henvendelser. Han har ikke svart på noen av dem. Den andre forskeren har siden oppstarten vært styreleder og senere daglig leder for selskapet. Han ønsker ikke å svare på spørsmål fra Aftenposten før saken har fått en avklaring. Flere kinesiske statsborgere har vært oppført som eiere av selskapet. Noen av dem har igjen eierskap i andre selskaper i Kina, ifølge kinesiske selskapsdatabaser. Enkelte av disse kinesiske selskapene har annonsert for stillinger i det norske spin-off-selskapet i Kina. De siste ti årene har kinesiske studenter tatt såkalt næringsdoktorgrad i selskapet.  Lojalitet til det kinesiske regimet I en kinesisk stillingsannonse for en doktorgrad i det norske selskapet heter det at kinesiske studenter kan søke finansiering fra det som kalles China Scholarship Council (CSC).  Et slikt CSC-stipend innebærer å love lojalitet til det kinesiske regimet, ifølge svenske Dagens Nyheter og norske Khrono. I stillingsannonser oppgis arbeidssted i selskapet å være i samme by som et annet kinesisk universitet som det norske universitetet samarbeider med.

Summary: Skatteetaten gjennomførte en razzia mot boligen og kontoret tilknyttet to kinesiske forskere som jobber ved et universitet på Østlandet.

Summary: Aksjonen varte i over syv timer og var rettet mot å sikre bevis i en skattesak.

Summary: Forskerne har jobbet ved universitetet i over ti år, og selskapet som ble aksjonert mot er et spin-off-selskap med kinesiske eiere.


– Jeg var 100 prosent sikker på at det ville skje noe

– Et uttrykk for en ekstrem desperasjon og frustrasjon, sier professor Kjetil Tronvoll om de smittsomme Eritrea-opptøyene. To byer, to land, forskjellige steiner og stokker, men de samme scenene: Lørdag smalt det skikkelig mellom eritreere både i Bergen og i Tel Aviv. I Bergen utstyrte politiet seg med batonger, skjold, tåregass og elektrosjokkvåpen. Bakgrunnen for bråket var at Eritreisk forening i Hordaland skulle ha en markering lørdag kveld i anledning starten av  frigjøringskrigen mot Etiopia. Deres israelske kolleger begynte å skyte da de følte at «livet deres sto i fare». The Times of Israel skriver at 140 mennesker skal ha blitt skadet, 15 av dem alvorlig. Avisen Haaretz siterer en politimann på at voldsnivået «var på et nivå man bare ser på Vestbredden». Uroen i Norge og Israel føyer seg inn i en rekke med hendelser der eritreiske regimetilhengere og dets motstandere tyr til ekstrem vold. Voldsbruken eskalert For under en måned siden ble en kulturfestival kansellert på grunn av opptøyer i Toronto i Canada. 3. august kom det skrekkelige bilder fra en lignende festival utenfor Stockholm, der telt og biler sto i brann. I juli ble 26 politimenn skadet i den tyske byen Giessen, også det i forbindelse med en festival. – Jeg tror vi ser en ny dreining. Det har vært kritikk mot disse kulturfestivalene siden begynnelsen av 2000-tallet, men nå har bruken av vold eskalert, sier Kjetil Tronvoll. Han er professor i freds- og konfliktstudier ved Oslo Nye Høyskole og prorektor for forskning. – Bør alle steder hvor det arrangeres slike festivaler, være på tå hev? – Selvfølgelig! Det var klart at det ville bli uro i Sverige, men politiet var likevel uforberedt. Og jeg var 100 prosent sikker på at det ville skje noe i Bergen. – Hva er det egentlig som skjer? – Det er et uttrykk for en ekstrem desperasjon og frustrasjon. Regimet i Eritrea har tvunget mange av disse menneskene å velge lange, vonde fluktruter til Europa. Tusenvis har druknet på veien, og de kan ha opplevd tortur og trafficking. Så kommer de endelig frem til Europa og i dette tilfellet Norge. Der opplever de at det avholdes festivaler som støtter opp om regimets ideologi, sier Tronvoll og fortsetter: – I tillegg ser de at regimets håndlangere har søkt asyl eller oppholdstillatelse uten grunn. Men det er enda mer å være rasende for, ifølge Kjetil Tronvoll: – Eritreas regime utøver aktiv flyktningspionasje og det som kalles transnasjonal undertrykkelse. De har mange agenter som overvåker politisk aktivitet. Samtidig pålegger regimet alle eritreere i utlendighet i å betale 2 prosent inntektsskatt til regimet, hvis de ønsker å ha noe kontakt med hjemlandet, få innreise, eller opprette arverettigheter. – Sett utenfra ser bruken av vold særdeles dramatisk ut? – Ja, når noe sånt skjer i Bergen, en forstad til Stockholm eller en liten by i Tyskland, så er det naturligvis dramatisk. Men for eritreiske ungdommer som har levd med vold og undertrykkelse i alle år, er dette lite dramatisk. «Verst av de verste» NRK skriver at Freedom house, en amerikansk stiftelse som jobber for demokrati, omtaler Eritrea som «verst av de verste» når det gjelder frihet. Isaias Afwerki har vært president i landet siden 1993. Han var frigjøringsleder i Eritrea under krigen med Etiopia. – Han kommer til å dø som diktator, sier Tronvoll om presidenten. Over 300.000 mennesker skal ha flyktet fra Eritrea det siste tiåret, melder FNs høykommissær for flyktninger. FNs spesialrapportør kritiserte så sent som i mai Eritrea for tvangsverneplikt, inkludert av barn og eldre personer, tvangsarbeid, nasjonal- eller militærtjeneste på ubestemt tid, vilkårlig internering og grusom eller umenneskelig straff for folk som forsøker å slippe militærtjenesten. – Det er ingen tegn til bedring, skriver spesialrapportøren i rapporten. Ingen kan uttrykke seg kritisk til myndighetene, det finnes ingen pressefrihet og ingen demokratisk deltagelse. Hundrevis av eritreere er vilkårlig fengslet for å ha vist motstand mot regimet. Flere titall har vært forsvunnet i år eller tiår. Ett eksempel er den svensk-eritreiske journalisten og forfatteren Dawit Isaak, som har vært fengslet uten lov og dom i Eritrea siden 2001. – Disse festivalene er på mange måter et slags propaganda-instrument for den eritreiske presidenten. De brukes også til å kontrollere, spionere og rapportere hjem til regimet. Det som skjedde i Bergen, overrasket meg, men man skal ikke se bort fra at volden i andre byer har en smitteeffekt, sier Jon Harald Sande Lie, sosialantropolog og forsker 1 ved Norsk utenrikspolitisk institutt (Nupi).

Summary: Eritreiske demonstrasjoner med voldelige opptøyer har funnet sted både i Bergen, Norge og Tel Aviv, Israel.

Summary: Ifølge professor Kjetil Tronvoll ved Oslo Nye Høyskole er volden et uttrykk for desperasjon og frustrasjon blant eritreere tvunget på lange og farefulle fluktruter til Europa av det eritreiske regimet.

Summary: Eritrea, som er blitt styrt av president Isaias Afwerki siden 1993, anses som en av de «verste blant de verste» med tanke på frihet ifølge Freedom House.


Stjerneforvalterne: Aksjene de satser på fremover

Bare tre norske fond får toppkarakter. Dette er aksjene forvalterne tror vil gi best avkastning fremover.  Dine Penger rangerer over 200 ulike aksjefond. Av fondene som driver aktiv forvaltning er det kun tre norske fond som får terningkast 6.  Lenge var det kun to norske fond som fikk terningkast 6, men ved siste oppdatering ble duoen utvidet til en trio.  Storebrand Verdi er på ingen måte et nytt fond. Fondet ble opprettet i 1997, og Alf Inge Gjerde har forvaltet fondet hele veien.  I tillegg til terningkast 6 hos Dine Penger, har også fondet fem stjerner hos Morningstar.  – Vi har hatt et marked de siste årene hvor vi føler at vi har fått godt betalt for vår verdiorientert forvaltning, sier Gjerde.  Storebrand Verdi investerer i aksjer de på forhånd har definert som verdiaksjer. En verdiaksje er typisk en aksje som har god underliggende inntjening, sterk finansiell balanse, og som gjerne betaler ut et bra utbytte.  – Det markedet vi har sett de siste årene, med økte renter og usikkerhet, har bidratt til at denne type selskaper har gjort det bedre enn resten av markedet.  Fondet slo referanseindeksen i 2020, 2021 og 2022. Spesielt fjoråret var et solid år. Da endte fondet opp 11,1 prosent, mens referanseindeksen var ned en drøy prosent.  Hittil i år er fondet omtrent på nivå med referanseindeksen.  Industri, shipping og konsum er sektorene som har bidratt mest.  – Wallenius Wilhelmsen, Høeg Autoliners og Europris er blant selskapene som har bidratt positivt, sier Gjerde.  Fremover forventer Gjerde at både renter og inflasjon etter hvert vil skli nedover, men stabilisere seg på et høyere nivå enn tidligere.  – Det blir viktig å finne selskaper med en sterk markedsposisjon i sine nisjer. Selskaper som er i stand til å opprettholde en god inntjening og klarer å dytte eventuelle kostnadsøkninger over på kundene.  Et av selskapene Gjerde har troen på fremover er det Sarpsborg-baserte industrikonsernet Borregaard. Selskapet lager et bredt spekter av produkter basert på tømmer.  Spesielt interessant er produktet vanillin, mener Gjerde.  – Det er et grønt vaniljeprodukt, som konkurrerer med tradisjonell vanilje basert på petrokjemiske produkter. Med generelt økt fokus på bærekraft, bidrar dette til at betalingsvilligheten for disse produktene øker. Borregaard tjener allerede godt på produktet, og vil tjene enda mer fremover.  Gjerde trekker også frem Europris og Austevoll Seafood som interessante selskaper nå.  – Vi mener at verdiene i Austevoll Seafood ikke er synliggjort i aksjekursen. Kursen reflekterer stort sett bare verdiene i Lerøy Seafood. De er også store innenfor pelagisk fisk, hvor verdiene har økt jevnt og trutt de siste årene, uten at dette har blitt reflektert i aksjekursen.  Dag Hammer forvalter terningkast 6-fondet DNB SMB. Fondet, som har hatt det høyeste terningkastet over en lang periode, investerer i små og mellomstore selskaper – hovedsakelig på Oslo Børs.  – Det har vært et utfordrende marked, det er det ingen tvil om. Det har vært store kursutslag, og dårlig likviditet. Det har gjort det krevende å bevege seg. Hittil i år er fondet opp vel 6,3 prosent, mens referanseindeksen er opp 4,6 prosent.  Hammer forvalter også DNB Norge Selektiv. Dette fondet har for tiden terningkast 5 hos Dine Penger. I motsetning til DNB SMB, er dette fondet ikke et UCITS-fond. Det gjør at fondet kan ta større veddemål i enkeltaksjer enn et UCIT-fond kan. I et UCITS-fond kan ingen enkeltposisjon utgjøre mer enn 10 prosent av porteføljen. I DNB Norge Selektiv har Hammer for eksempel over 18 prosent av pengene i Equinor.  – SMB-indeksen inngår det over 140 selskaper, betydelig flere enn i Hovedindeksen. Fokuset i DNB Norge Selektiv er de litt større selskapene, og det er også færre selskaper i porteføljen.   Det er likevel en del likhetstrekk mellom de to fondene.  – Er jeg positiv til en sektor, gjenspeiles det i begge fondene. Vektingen blir da de store selskapene i DNB Norge Selektiv, og de mindre i DNB SMB.  Enkelte selskaper, som Frontline, har han i begge fondene. Det John Fredriksen-kontrollerte rederiet er på ingen måte et lite selskap, men Hammer har lov til å investere i noen større selskaper.  – Hafnia var et SMB-selskap, men har nå vokst seg ut. Det har bidratt nest best i DNB SMB etter Frontline, sier Hammer, og legger til Link Mobilty som en tredje bidragsyter til fondets resultater det siste året.  Energi, shipping og sjømat er de tre sektorene Hammer fokuserer mest på fremover. Frontline, 2020 Bulkers, Himalaya Bulkers, BWLPG og drillselskapene Shelf Drilling og Borr Drilling, er selskaper han har investert i.  – Innenfor tank og tørrbulk er ordrebanken hos verftene veldig lave, og noe det er vanskelig å gjøre noe med de neste 1–2 årene. Verftskapasiteten er bygget veldig ned de siste årene, og usikkerhet rundt blant annet hvilket drivstoff skipene skal gå på, gjør at rederne sitter på gjerdet, og det blir bestilt lite nytt.  Innen sjømat tror Hammer på et godt laksemarked i 2024. I DNB Norge Selektiv har han kjøpt de store sjømatprodusentene, mens utvalget SMB-segmentet er blitt litt mer begrenset i takt med selskapene har vokst.  – Vi har en del innenfor landopprett, sier Hammer og trekker frem Andfjord og Salmon Evolution.  Høyest DP-indeks av alle er det Fondsfinans Utbytte som har. Fondet, som forvaltes av Christoffer Callesen, har en DP-indeks på 1,44 – soleklart høyest av samtlige norske aksjefond. Som navnet på fondet henviser til, investerer fondet hovedsakelig i selskaper som betaler ut utbytte til aksjeeierne i år hvor resultatene er gode. Hittil i år har fondet hatt en avkastning på 11,6 prosent, mens referanseindeksen er opp rett i underkant av 10 prosent.  – Det har vært et bra år, sier Callesen.  – Det er mye av de vante aksjene som har vært spesielt sterke i år også. Protector Forsikring har vært og er den største bidragsyteren til fondet de fire årene fondet har eksistert. De vokser veldig fort i Storbritannia, med god lønnsomhet og en raskere vekst enn markedet forventet. Inkludert utbytter er de opp 65 prosent i år.  I tillegg trekker han fram det svenske industrikonglomeratet VBG, Schibsted og Wilh. Wilhelmsen Holding som tre selskaper som bidratt godt i 2023.  I tillegg til utbyttefondet, forvalter Callesen sammen med Fredrik Aarum og Harald Berge Fondsfinans Norden. Trioen overtok fondet i august 2022, og har siden da vridd fondet fra et teknologifokus til en mer utbyttefokusert forvaltning. Hittil i år er fondet opp rundt 24 prosent, mot 18 prosent for referanseindeksen.  Fondet får per dags dato terningkast 3 av Dine Penger og tre stjerner hos Morningstar.  – Omleggingen med Norden-fondet har fungert veldig bra. Vi gjorde en del bytter i fjor høst, og satset på oppskriften som har fungert godt med Fondsfinans Utbytte i fire år. Selskapene i fondet har høyere historisk verdiskapning enn markedet, og er i tillegg lavere priset. Vi forventer at denne kombinasjonen over tid skal gi meravkastning. At det har gått såpass bra det første drøye året er nok en del flaks også. Vi har hatt en del case som virkelig har slått til, deriblant Protector, Kitron og VBG.  I utbyttefondet har derimot ikke alt gått helt som planlagt. Callesen trekker spesielt frem en investering i den gamle industrikjempen Elkem og konsulentselskapet Webstep, som to eksempler på investeringer som ikke har gått bra.  – Viktigste når man gjør feil er at man tar lærdom av det. Ellers er det stor sannsynlighet for at man gjentar feilene. Jeg byttet kvalitet (Bouvet) mot pris (Webstep), og foreløpig har det vært riv ruskende galt. De flinkeste bevarer gjerne, eller styrker, sine posisjoner under tøffe markedsforhold, mens de marginale spillerne får svekket sin konkurransekraft. Dette er muligens noe som har skjedd eller på å skje i et tungt presset IT-konsulentmarked, og det har Webstep fått erfare. Nevnte Wilh. Wilhelmsen Holding er en aksje Callesen har stor tro på fremover. Shippingkonglomeratet er kanskje mest kjent for sin eierandel i bilfraktrederiet Wallenius Wilhelmsen, men de har også en rekke eierandeler i andre selskaper.  – De tror jeg blir kjempebra. Aksjen er priset utrolig lavt, og det er en massiv oppside. Det vil komme store utbytter fra Wallenius Wilhelmsen, som jeg tror vil flyte ut til aksjonærene, og føre til en reprising av aksjen.  Et annet selskap Callesen har investert litt i er meglerhuset ABG Sundal Collier.  – Det er et veddemål på at kapitalmarkedet ikke blir helt forferdelig. Selskapet har en lang og lønnsom historikk, og taper aldri penger. De har vist i år at de har en utrolig god markedsposisjon. Det er ganske imponerende det de får til.  Callesen fremhever også frem Kitron og Schibsted som aksjer han har troen på i tiden fremover, i tillegg til Sparebanken Sør. gjorde i Sparebanken Sør som spesielt interessant. Sparebankstiftelsen Sparebanken Sør har solgt seg ned fra en eierandel på 81,6 prosent til rundt 25 prosent.  – Det er et betydelig nedsalg, og vil øke den frie flyten av egenkapitalbevis med rundt firegangeren. Ser vi på kredittvekst, utbytte og litt reprising av aksjen, kan man fort se for seg en avkastning på 17–18 prosent de neste tre årene for Sparebanken Sør. Ikke verst det for en konservativ sparebank.

Summary: Dine Penger har rangert over 200 aksjefond. Kun tre norske fond får toppkarakter. Disse er: Storebrand Verdi, DNB SMB og Fondsfinans Utbytte.

Summary: Storebrand Verdi, ledet av forvalter Alf Inge Gjerde, har hatt suksess ved å investere i verdiaksjer, som er selskaper med god inntjening, solid finansiell balanse, og bra utbytter.

Summary: DNB SMB, forvaltet av Dag Hammer, fokuserer på små og middels store selskaper, hovedsakelig på Oslo Børs. Hittil i år er fondet opp 6,3 prosent.

Summary: Fondsfinans Utbytte, forvaltet av Christoffer Callesen, har Fondsfinans Norden som en del av dens portefølje. Fondet er hovedsakelig investert i selskaper som utbetaler utbytte. Hittil i år har fondet hatt en avkastning på 11,6 prosent.

Summary: Fremtiden ser lovende ut for disse fondene, og forvalterne har tro på firmaer som Borregaard, Europris, Austevoll Seafood, Wilh. Wilhelmsen Holding og Sparebanken Sør.


Leger, ingeniører, kunstnere og folk med doktorgrader. Køen for å få jobb hos Oslo badstuforening er konstant lang. – Nå må vi ha kaffe. For å overleve!  Lene Finnestad klyver opp trappen til personalrommet på Bademaschinen, en av Oslo badstuforenings 18 flytende badstuer. Sjøluften er iskald. Klokken er 06.30. Og badstumester Finnestad har allerede fyrt opp fire badstuer med ved. Nå kan hun nyte soloppgangen over Operaen og en kaffe før badegjestene står i kø på kaia klokken 07.00. Egentlig er hun lege med jobb på Legevakten, mens makkeren, danske Sif Lauritzen, er antropolog.  100 søkere i konstant kø Og de er slett ikke de eneste høyt utdannede som tiltrekkes av badstu-livet. Badstuforeningen opplever oppsiktsvekkende høy interesse for en bokstavelig talt «hot» jobb. – Vi har til enhver tid over 100 interesserte som ønsker å jobbe som badstumester, forteller Ragna Marie Fjeld, generalsekretær i foreningen. Blant de som allerede har mønstret på er ingeniører, folk med doktorgrad, kunstnere, snekkere – og altså leger. – Det er en jobb som har fått en eller annen status, konstaterer Fjeld. Vekke ender og fyre bål På flåten er kaffen drukket, og de to første badstusugne står på kaia. – Vi er stamgjester, forsikrer Hilde Østensvig, før hun og venninnen Gunvor Kvarving går hjemmevant mot varmen. – Vanligvis er det lang kø. Det pleier ikke være så rolig, forsikrer Finnestad. – Og det kan være iskaldt og glatt når vi kommer på jobb om morgenen. Mens vannet fryser, supplerer kollegaen. Men hva er det som gjør at en lege stiller seg i kø for å fyre med ved i all slags vær? For Lene Finnestad begynte det med en ingeniør-venn som mente han hadde Oslos beste jobb. – Da en jobb ble utlyst hev jeg meg rundt, minnes hun. Og konstaterer etter tre år i 40 prosent stilling at hun har en av Norges beste jobber.  – Jeg bare elsker den.  Hun beskriver gleden ved å vekke endene, fyre bål tidlig om morgenen, arbeide fysisk og få være på sjøen i all slags vær. – Selv om bølgene er små, ler hun – og sjekker inn stadig nye badegjester. – Og så blir vi veldig godt kjent med utrolig mange hyggelige folk. Noen komme hver dag. Det er veldig givende. Blir glad av det Sjefen, Ragna Marie Fjeld, er både overrasket og glad for at så mange vil jobbe hos dem.  – Men vi hadde jo 250.000 besøkende i fjor. De ser at badstumestrene har en fin jobb og er med på et prosjekt som betyr noe for byen. Inne i en av badstuene sitter tre kompiser som skamroser både tilbudet og de ansatte. – En fantastisk start på dagen, godt miljø, og fantastiske folk, skryter Ole Thomas Fossli – og tilføyer:  – De burde fått Oslos kulturpris. Ute på dekk har Sif Lauritsen lagt mer ved i ovnene, og følger med på de første baderne. Den danske antropologen flyttet til Oslo i 2019. Hun kjente badstulivet fra Århus og fant raskt frem til Sukkerbiten i Oslo. – Jeg begynte å jobbe som frivillig, og fikk etter hvert opplæring som badstumester, minnes hun. Så dro hun på feltarbeid, fullførte utdannelsen. Og lurte på yrkeslivet videre. – Jeg spurte meg selv hva som faktisk gjør meg glad. I livet. Og her i Oslo. Svaret lå her, sier hun – og slår ut med armene. – Jeg blir lykkelig av å være her. Av å bli kjent med folk, ta dem imot, og gjøre dem trygge.  Økonom med badelyst? Daglig leder Ragna Marie Fjeld er forberedt på å fortsette å håndtere søkere. Men kan ikke love så mange ledige jobber. – Vi trenger en økonomisjef og håper å finne en som elsker både tall og badstuer, sier hun. Og kanskje trenger de noen badstumestre i løpet av våren. Søkerbunken er allerede klar.

Summary: Interessen for å jobbe for Oslo Badstuforening er stor, ofte fra folk med høy utdanning som leger og ingeniører.

Summary: Jobben som badstumester beskrives som givende, med mulighet for å være sosial, ute og i fellesskap.

Summary: Foreningen har over 250.000 besøkende årlig 18 ulike badstuer.


Hun ble utropt som Marit Bjørgens og Therese Johaugs arvtager. Nå forteller langrennsløper Helene Marie Fossesholm om hvorfor de siste årene har vært så vanskelige. Helene Marie Fossesholm har flere ganger tenkt tanken: «Ville jeg hatt det bedre om jeg ikke hadde holdt på med ski akkurat nå?» Hun lander på samme konklusjon hver gang. Derfor startet hun også tirsdagens møte med pressen i Oslo på følgende vis:  – Jeg skal ikke slippe noen bombe. Dette er ingen begravelse.  Smilet og hennes sedvanlige lune replikk var tilbake. Det var godt å se etter innlegget hun la ut på Instagram forrige uke: – For meg har gleden ved idretten og treningen alltid vært viktigst. I høst fikk gleden seg en liten brist, jeg har ikke vært helt meg selv, hverken fysisk eller mentalt, skrev Fossesholm.  Innlegget vakte stor oppmerksomhet. Hun fortalte at hun må ta en fot i bakken. En av Norges mest profilerte utøvere skal ikke gå skirenn før jul.  I dette intervjuet forklarer hun hva som skjedde da hun publiserte innlegget – og hvorfor hun, til tross for problemene, nekter å legge opp.  – Var det siste jeg ville Allerede i desember 2021 kom forvarselet.  – Det har vært tungt både fysisk og psykisk, sa en preget Fossesholm etter et verdenscuprenn på Lillehammer.  Fjerdeplassen den gang var en enorm lettelse etter en tung høst. Hun hadde trent for hardt inn mot sesongen. Det ga svingende resultater. Dagen etter måtte en stiv Fossesholm hjelpes ut av målområdet av helsepersonell og daværende lagvenninne Therese Johaug.  Fossesholm gikk en fenomenal etappe på OL-stafetten noen måneder senere, men mobiliseringen kostet. Hun avsluttet sesongen sin der, uten å gå OL-tremila eller resten av verdenscupkonkurransene. Siden har prestasjonene fortsatt å variere. Mandag forrige uke publiserte hun Instagram-innlegget der hun fortalte om den tunge tiden, om at idrettsgleden hennes hadde fått seg en knekk. Etter høstens høydeopphold med resten av landslaget kjente hun at hun ikke var seg selv.  – Det kom snikende på. Plutselig var det siste jeg ville, å gå ut døren og gå på rulleski. Jeg kjenner også på dørstokkmila innimellom, men når du flere ganger kommer deg ut og bare gleder deg til å bli ferdig, så er det ulikt meg.  Da ble hun enig med seg selv om å ta en fot i bakken for å finne tilbake til gleden.  – Jeg har tenkt å holde på med dette i mange år. Hvis jeg skal gjøre det, er jeg nødt til å ha gleden i bånn. Ellers kan jeg drive med noe annet, sier Fossesholm til Aftenposten. Da hun publiserte Instagram-innlegget, rant hjerte-emojiene inn, blant andre fra Lucas Braathen, Therese Johaug og en haug med profilerte langrennsløpere. Støttemeldingene var mange. – Du er rå uansett!! Forbilde, skrev Tiril Udnes Weng, som vant verdenscupen sammenlagt forrige sesong.  For Fossesholm var det ikke noe alternativ å la andre fortelle om pausen.  – Jeg hadde lyst til å være den som formidlet det, i og med at det ikke bare var at jeg står over ett renn, men det var litt større enn det. Da blir det ganske personlig. Nekter å gi opp Hverken intervaller, roligere trening eller styrkeøkter fristet. Det var en uvant følelse for den ellers svært treningsvillige 22-åringen.  Hun har tidligere fortalt til VG at hun trente altfor lenge og for hardt da hun begynte å markere seg.  Nå var hun sliten og hadde lyst til å gjøre andre ting, som å sitte inne og se på TV.  – Det var ulikt meg, gjentar hun.  Hvorfor det ble sånn, er vanskelig for henne å svare på.  – Det har vært veldig mange opp- og nedturer de siste to årene. Når man får slag i trynet gang på gang, når man til slutt et punkt der det ikke er gøy lenger. Jeg har gått mange skirenn de siste årene – mange dårlige. Det er ikke farlig å gå dårlige skirenn, men når du evaluerer skirenn, prøver du å finne noe positivt. Det finner du alltid, men noen ganger er ikke det så lett heller. Så evaluerer man og kaster resten over skulderen, før man går neste renn og prøver på nytt.  Når man har gjort det mange nok ganger, blir det slitsomt i lengden. For Fossesholm har det tidvis vært så tungt at hun har vurdert sin fremtid som langrennsløper. Men hun gir seg selv det samme svaret hver gang. – Jeg ville angret som en hund hvis jeg hadde lagt opp. Det er ikke meg, jeg vil ikke gi meg. Jeg vet at dette egentlig er det beste jeg vet. Ja, dette er en jobb, men det er og hobbyen min. Akkurat nå er det tøft å stå i den hobbyen, men jeg hadde brukt så mange år på å komme over det. Jeg har tenkt på det, men det er helt utelukket, sier hun med en tone som understreker ordene. Vakte oppsikt Ski-Norge la merke til henne tidlig. Hun gjorde gode konkurranser mot vesentlig mer erfarne seniorløpere. Aftenposten kåret henne til Norges største langrennstalent allerede før hun var myndig. Eksperter og andre sammenlignet henne med både Therese Johaug og Marit Bjørgen, to av våre beste løpere noensinne.  – Vi kåret deg til landets største talent. Du ble sammenlignet med de to. Har det spilt noen rolle for – – Nei, absolutt ikke, svarer Fossesholm kontant.  – Forventningene fra alle rundt har ikke vært vanskelige å leve med? – Overhodet ikke. Jeg har forventninger til meg selv. Det er de jeg forholder meg til, og de er store nok fra før. Jeg er treningsivrig og en ivrig skiløper. Det kan være positivt, det er min største styrke og svakhet. Jeg må prøve å bruke det til min styrke, og det har jeg gjort i det siste. Hun har kommet seg opp av sin egen, personlige marianergrop. Den siste tiden har hun fokusert på middager og sosiale aktiviteter med venner og familie. Det og annen hjelp har fungert.  – Det går bra! sier Fossesholm når hun møter oss. Aller helst skulle hun vært med når verdenscupen starter i Finland kommende helg, men det er ikke det beste for henne akkurat nå. Hun tar én dag om gangen,  Tour de Ski er uaktuelt. Håpet er å gå skirenn en eller annen gang etter jul, men hun er mer enn langrennsløperen Helene. Gleden er det viktigste nå.

Summary: Langrennsløper Helene Marie Fossesholm har hatt et tøft år. Hun har vært fysisk og psykisk sliten, og idrettsgleden har fått seg en knekk.

Summary: Fossesholm har bestemt seg for ikke å gå skirenn før jul. Hun vil fokusere på å finne tilbake til gleden ved sporten.

Summary: Til tross for motgangen har Fossesholm ingen planer om å gi opp sporten. Hun blir motivert av egne forventninger og ser positivt på fremtiden.


Id mubarak! – I år har det virkelig tatt av!

Hvis det er én dag man kan spise bare godteri, er det i dag, under feiringen av Id. Det mener ihvertfall Maria (12) fra Sandefjord.  Sola kikker fram på plassen Urtehagen på Grønland i det den fylles av voksne og barn som er kommet for å feire Id – avslutningen av fastemåneden ramadan. Rekkene med bord fylles raskt opp av mat, for nå skal fasten avsluttes med en fest så det knaker. – Jeg har ikke spist frokost, bare godteri, sier Maria Andelasis (12) fornøyd og ikke lite stolt. Sammen med familien sin er hun kommet til Oslo fra Sandefjord for å være med på feiringen.  – Der er det ikke så mye fest som her, så vi kom hit for å være med og feire. Nå skal jeg bare ha det gøy og smile hele dagen, sier hun.  Kaaaaanskje blir det etterhvert plass til noe annet enn bare digg. Det må i så fall være noe digg, det også. – Jeg elsker shawarma! sier hun. Feirer du id? Send oss dine bilder og meldinger her! I dag feirer hele den muslimske verden Id – den store fastebrytingsfesten. Nå er fastemåneden ramadan over, og det er lov til å spise når som helst. Det må feires – også på Grønland i Oslo. Seif Eddine Candoudi, er en av de mange frivillige som setter fram bord, telt og mat. Han viser fram alt som er laget for denne dagen.  – Dette er samosa, med ost og kjøttdeig, masse ulike smaker.  – Hva synes du er det beste med Id? – Alle er så glade. Dette skjer én gang i året, så da jobber vi maks for å gjøre alle glade. Jeg håper det kommer flere folk, sier han.  Det tar noen minutter, så får han ønsket oppfylt. Se flere bilder fra feiringen i galleriet nedenfor. Søskenparet Nura Osman Bulale (11) og Dusale Osman Bulale (9) er blant de mange. Nura holder fram hendene og viser fram de vakre mønstrene som er tegnet med hennamaling. Hun har virkelig pyntet seg i dag. – Jeg har på meg en abaya, og så har jeg en veske, og henna på hendene. Det er en slags maling man tar på hendene, forklarer hun.  Også Sanaa Hamsho (13) har pyntet seg med henna. – Det er tradisjon å pynte seg med det på Id. Walid Maghrabi (21) er her også, med venner og familien. – Det er så fint å se at så mange folk samles for å ha det bra sammen. Det er liv. Nå er vi ferdig med en hel, lang fastemåned, nå er det ut og møte venner og ha det gøy. Mange synes at maten er viktig nå, og det er den jo. Men det beste er det sosiale, sier han og smiler. Amira Zandouti kikker fornøyd utover foklemengden. Hun leder arrangementskomiteeen Grønland foreldre- og barnegruppe. – Dette er fjerde år at vi arrangerer dette. Det har alltid vært en suksess, men i år har det virkelig tatt av. Det må da være minst fem hundre her? Det er stort behov for arrangementer som dette. Nå venter musikk, mat og underholdning for alle.  – Vi har musikk fra mange land, hoppeslott og ansiktsmaling og håndverkstasjoner. Vi skal holde på til klokken 18 i kveld, med lek og musikk og dans. Nå roper de på meg! Jeg må løpe, sier hun og iler av gårde.

Summary: Id-feiringen pågår over hele verden idag. Også i Oslo folk samles for å markere avslutningen av fastemåneden Ramadan.

Summary: Fastebrytingsfesten nytes av både voksne og barn med mat, godteri og ulike aktiviteter.

Summary: Arrangementet på Grønland inkluderer musikk fra mange land, hoppeslott, ansiktsmaling og håndverksstasjoner.


Dette Nav-brevet skaper reaksjoner. Nå skal Nav ansette språkrådgiver.

Flere reagerer på Nav-brevet som ble postlagt samme dag som kona døde. Nav har nå ute en stillingsannonse som skal styrke kommunikasjonen.  Aftenposten skrev mandag 19. juni om Olve Vigeland Askim (49) som mistet kona og mammaen til deres tre felles barn.  Nøyaktig samme dag som hun døde, sendte Nav et brev om stopp i barnetrygden.

I det kortfattede brevet han mottok før begravelsen sto det:   «Vi har fått melding om at Hanne Margrethe Vigeland Askim er død.
Vi sender dette brevet for å informere om at barnetrygden opphører fra 1. mars 2023».  Flere uavhengige eksperter på kommunikasjon og språk reagerer også på Nav-brevet til en person i sorg etter konas bortgang.  – Brevet er skrevet i vendinger som skaper mye tvil og usikkerhet. Det sier Ivar Utne, førsteamanuensis i nordisk språkvitenskap.  – Språklig sett er brevet mangelfullt fordi det er kortfattet og ført i en byråkratisk stil, fjernt fra det språket vi uttrykker oss til daglig. Da klarer ikke folk å forholde seg til det, sier han.  I tillegg til å mangle sentral informasjon, peker Utne på at brevet er lite empatisk og medfølende utformet.  – Det er en vanskelig balanse. Men Nav må kunne koste på seg en form for medfølelse med situasjonen. Utne forteller at han er kjent med at Nav har jobbet med språket i veldig mange år og at han blir skuffet når han ser sånne brev. – Jeg synes ikke dette er på linje med måten Nav ønsker å kommunisere på, sier han.  – Det kunne de kostet på seg Ingrid Lossius Falkum forsker på hvordan vi mennesker kommuniserer gjennom språk ved Universitetet i Oslo. Hun mener brevet først og fremst har elendig timing.  I tillegg synes hun at Nav i større grad burde forklart hvorfor barnetrygden opphører og hva man kan gjøre.  – Det kunne de kostet på seg. Jeg skjønner at man som mottager tenker «Hvorfor i all verden skjer dette?» Det er ikke alle som vet at det er mor som får barnetrygden automatisk.

Når det gjelder fraværet av medfølende fraser, tenker Falkum at standardformuleringer i en slik situasjon fort kan bli feil.  – Ordet kondolerer blir ofte litt hult. Det kan oppleves vanskelig å høre etter hvert. Men hos Nav bør man i større grad reflektere over at mottageren av akkurat slike brev er i en følsom og utsatt posisjon og at det fort blir feil, sier hun. Treffer noen i krisesituasjoner  – Mange som er i kontakt med Nav, er i en eller annen krise. Da er det en del å ta hensyn til språklig. Det sier Åse Wetås i Språkrådet. Hun er fast gjest i podkasten «På godt NAVsk».  – Brevet svarer formelt til kravet om å uttrykke seg tydelig. Men her er det et men, som handler om å bruke et empatisk og tilpasset språk. – Et brev som handler om at trygden opphører fordi mottager er død, vil åpenbart være et brev som treffer noen i en krise eller vanskelig situasjon, fortsetter Wetås.  Nav svarer: – Trenger mer kraft i språkarbeidet I stillingsannonsen som er ute i disse dager, står det: Gjør språket bedre sammen med Nav.  I fjor ansatte Nav en språkrådsgiver. Nå skal de utvide med én til.  – Vi ser jo at det er mye innhold i Nav. Og det er mye innhold som må jobbes med. Da trenger vi mer kraft på å styre og legge til rette for godt språkarbeid, sier Espen Sunde, avdelingsleder for kanaler i Nav. Målet til Nav er klart:  – Det er at alle får informasjonen og veiledningen om rettigheter og plikter på en enkelt og forståelig måte, sier han.  Sunde sier at hele organisasjonen skal jobbe med kompetanseheving. Og at de skal satse ekstra der saksbehandling foregår og mange brev skal formuleres.  I forrige uke hadde Nav opplæring av 250 dagpenge-saksbehandlere i klar-språkarbeid.  – Men det er et stykke igjen før vi kan si at alt det vi leverer ut er bra, sier Sunde.  Som brevene. De kommer fra alle kanter av organisasjonen og forskjellige fagfelt.  – Det er jo bakgrunnen for at dere (Aftenposten) plukker opp et brev med en uheldig ordlyd, sier Sunde.  Ønsker ikke «kondolerer» på automatiserte brev Han sikter til barnetrygd-brevet til Olve Vigeland Askim. Et brev Nav overfor Aftenposten i ettertid har beklaget. Nav har avgjort at det fra dødstidspunktet og til brevutsendelsen skal gå minst fem arbeidsdager.  – Hvordan vil et brev som det til  Askim bli utformet i fremtiden? Vil det inneholde et kondolerer?  – Det kan jeg dessverre ikke svare på, fordi brevet skal kunne gå til mennesker i ulike livssituasjoner. Men vi har fått tydelig tilbakemelding på at mange ikke ønsker ferdig trykte kondolanser fra Nav. På veiledernivå og der det treffes én til én, er det mer rom for empatisk kommunikasjon. Da kan det være på sin plass med «kondolerer», sier Espen Sunde.

Summary: Olve Vigeland Askim mottok et brev fra Nav om opphør av barnetrygd samme dag som hans kone døde.

Summary: Brevet fra Nav ble ansett som uempatisk og forvirrende, og ble kritisert for sin byråkratiske stil og dårlig timing.

Summary: Nav svarer på kritikken ved å annonsere at de skal styrke sitt språkarbeid og ansette flere språkrådgivere.


SV advarer regjeringen mot å søke flertall med Høyre i flere saker

Saker om jordbruk, fiske, bolig og helse skal opp i Stortinget i vår. SV advarer regjeringen mot å gå sammen med Høyre.  En saksmaraton på Stortinget er ett av flere vårtegn som nå titter opp fra løvebakken. Før politikerne går ut i sommerferie, skal de nemlig debattere og votere seg gjennom en solid bunke med politiske saker. Kirsti Bergstø (SV) har tatt påskeferie, men får ikke fri fra sine bekymringer for høyresiden. Hun frykter de vil bli en fristende partner for regjeringspartiene når flere av disse sakene skal voteres over i Stortinget.  – Høyre er dårlig selskap. Og det er uforståelig om en regjering med Ap og Sp skal finne flertall med dem når de har gått til valg på å stake ut en ny politisk kurs for landet.  Det er ikke bare i statsbudsjettet SV vil være en foretrukket partner for regjeringen. Også i disse sakene ber hun regjeringen holde seg til venstresiden: – Brede forlik betyr høyrevridning Bergstø sier at disse sakene er helt avgjørende for hvem som skal ha makt og muligheter i samfunnet.  – Og om man skal ha en politikk som flertallet tjener på. Alternativet er at det er fritt frem for markedskrefter og spekulanter. – Er ikke såkalte «brede forlik» hvor mange partier står bak et vedtak, en bra ting, som gjør at vedtaket står seg over tid?  – I noen spørsmål kan jeg forstå den tankegangen. Dette gjelder langtidsplanen for Forsvaret og Ukraina-pakken.  – Vil det ikke være positivt for andre områder og? – Nei, fordi brede forlik betyr høyrevridning på mange områder. Forhandler man med Høyre på disse sakene, fortsetter en utvikling de gikk på valg på å kjempe imot.  Til vanns og til lands Én av sakene som skal behandles i år, er kvotemeldingen. Dette er regjeringens forslag om hvordan kvotepolitikken skal formes i årene fremover.  Fiske er en stor næring i Norge, og det er organisert etter fiskekvoter. Dette er altså hvor mye ulike typer båter får fiske, hvor de får fiske og når.  Bergstø mener Høyres fiskeripolitikk er i strid med de politiske målene.  – Den strider mot målet om sysselsetting og bosetting i fiskerisamfunnet vårt.  Også i landbruksoppgjøret vil Bergstø lokke regjeringen bort fra høyre.  – Og jeg lover at SV går i front for å trappe opp inntektene til bøndene og styrke selvforsyningen. Må dra ekstra hardt i til venstre Nå har SV fått vist frem gulroten de mener er sin egen politikk. Men hva er pisken? – Hvis regjeringspartiene velger å gå til høyre i så sentrale spørsmål, vil det både få konsekvenser for landet og det rød-grønne samarbeidet. Det vil være mindre rød-grønn politikk å spore.  Men hun viser også til kanskje det største vårtegnet: revidert statsbudsjett.  – Det betyr at vi i budsjettforhandlinger må dra den økonomiske politikken enda kraftigere mot venstre. Tonje Brenna (Ap) sier regjeringen samarbeider godt med SV i en rekke saker. – Det gjør vi fordi vi ofte får gode løsninger, skriver hun i en tekstmelding. Brenna mener det likevel er en styrke å ha brede forlik.  – Det mener jeg er et ansvar som vi som styrer må ta.

Summary: Stortinget skal ha maraton av debatter og voteringer før sommerferien. Viktige temaer er jordbruk, fiske, bolig og helse.

Summary: SV-representant Kirsti Bergstø advarer regjeringen mot å samarbeide med Høyre om disse sakene. Hun frykter at dette vil bety høyrevridning.

Summary: Bergstø mener SV bør være regjeringens foretrukne partner, og vil kjempe for mer venstreorientert politikk, særlig i budsjettforhandlinger.


Mike Pence till Aftonbladet om Trumps hån: ”Jag ser fram emot att debattera”

DES MOINES, IOWA. En gång styrde de USA ihop.
Idag är sprickan avgrundsdjup.  Inför 2024-valet kan USA:s före detta vicepresident bli stjärnvittne i rättegången mot sin tidigare chef – och Donald Trump trappar nu upp attackerna mot honom. – Jag ser fram emot att debattera, säger Mike Pence till Aftonbladet efter Trumps hån.  Mike Pence trär på förklädet och knyter en rosett i midjan. Framför honom fräser femtio rosa fläskkotletter på kolgrillen.  Han vänder dem en efter en med en överdimensionerad stekspade.  – Är ni hungriga?, frågar USA:s tidigare vicepresident,  till den folkhop som trängs kring honom.
– Jag vill att ni ska veta att detta inte bara är något sorts fototillfälle för mig – jag tar BBQ på största allvar. Pannan är blank. Han svettas ikapp med kotletterna.  Efter grillinsatsen kryssar han och frun Karen mellan långborden på Iowa State Fair, där pensionärer och barnfamiljer proppar munnen full av pulled pork. Lägger en hand på axeln, lyssnar, ser i ögonen. Ger dem tio sekunder i strålkastarljuset.  Vill utmana som presidentkandidat Oavsett om 64-årige Pence verkligen gillar att grilla fläskkotletter eller ej är han nämligen i Iowa med ett viktigt uppdrag: Att ragga röster.
Och Iowa State Fair – en blandning av mässa, bondemarknad och tivoli – är stället där man måste synas och höras om man är republikansk presidentkandidat. Delstaten är alltid först ut att rösta i republikanska primärvalskampanjen. Tanken är: Om man gör bra ifrån sig här hoppas kandidater att de kan bygga momentum till fler delstater. Det är fem månader tills dess – och Pence stretar i motvind.  I opinionsundersökningar skvalpar han på botten med endast ett fåtal procentenheter. Hans tidigare parhäst Trump leder däremot överlägset, och utökar ledningen vid varje åtal han får mot sig.  När Mike Pence vänder fettsprängda fläskkotletter på grillen under fredagen är det ett dygn kvar innan Trump rullar in i stan. Det kommer inte att bli några kramar mellan herrarna under vistelsen.  För sju år sedan var männen däremot en dynamisk duo:
Trump, en oförutsägbara bulldozern med oceaner av karisma – balanserades av Pence, som verkade vara lugnet själv, mer förankrad i traditionell konservatism.  Men relationen bottenfrystes valet 2020, när Trump vägrade släppa falska påståenden om valfusk.  Inför att Mike Pence skulle certifiera demokraten Joe Bidens vinst 6 januari 2021, i sin ceremoniella roll som vicepresident, pressade Trump honom, i veckor, om att kullkasta valresultatet. Han vägrade.

Allt kulminerade i att Trumpanhängare stormade kongressen i Washington DC och skanderade ”Häng Mike Pence!”.  Nyckelvittne i Trumpåtalet – ”för ärlig” Häromveckan åtalades Trump för just detta; att ha försökt klamra sig fast vid makten i förra valcykeln. Flera gånger i det 45-sidiga åtalet beskrivs hans ökade press på vicepresidenten, och de anteckningar som Pence ska ha gjort under veckorna före stormningen.
Vid ett tillfälle nämns ett telefonsamtal, där Trump hånar Pence.
”Du är too honest”, uppges han ha sagt.
Alltså: För ärlig.

Pence potentiella vittnesmål och hans minnesanteckningar kan  bli en grundbult för åklagarna vid en stundande rättegång mot Trump.  Kanske är det därför, i kölvattnet av det nya åtalet, som Trump den senaste veckan gått till hårdare attack mot Pence. I sociala medierposter hävdar han att ”lille Mike Pence” har ”vanföreställningar”, och har gått över till ”den mörka sidan”.  När Aftonbladet möter Mike Pence i folkvimlet i Iowa, och frågar vad hans svar är på Trumps upptrappade attacker, ler han.

– Mitt svar är: Det amerikanska folket känner Mike Pence. De känner vår familj, de vet vad vi står för.
– Jag ser fram emot att debattera sakfrågorna på scenen i Milwaukee om bara ett par veckor.

Milwaukee – det är där alla kvalificerade republikanska kandidater håller sin första debatt den 23 augusti.  Men Trump har hittills satt sig på tvären, säger att han troligtvis inte dyker upp, eftersom han inte har något att vinna på en debatt.  Pence svar kan därför läsas som ett tjuvnyp. Spricka bland republikanerna När Mike Pence fortsätter sin handskakningsturné på Iowa State Fair, tråcklar sig en äldre man fram genom kaoset. Sträcker fram näven.
– Jag tycker att du gjorde rätt, säger han till Pence.  – Landsförrädare!, ropar en annan förbipasserande.  Andrew Wallace, 21, är en av de som följer efter Pence med ett Trump-plakat höjt över huvudet.  – Han var en bra vicepresident. Sedan förrådde han vårt land, för han gjorde inte det som var bäst för Republikanska partiet. Han var en ynkrygg, säger han. John Rusk, 59, avbryter. Han känner inte Andrew, men blir rosenrasande av Trumpsupportrars snack om valfusk och Pence agerande 6 januari.  – Jag har varit Republikan hela livet. Men förlåt mig, Trump hör inte hemma i Vita huset. Jag bryr mig inte om vem som ställer upp – men vem helst, som inte är Trump, har min röst.  Han skakar av ilska. Ordsmockor flyger mellan John och Andrew. På trottoaren i Iowa blottas sprickan i Republikanska partiet.  Biter tillbaka mot Trump med ny kampanj I kampanjspåret vill Mike Pence gärna tala om allt han anser att Biden gör fel. Ekonomin, transfrågan, utrikespolitiken. Pence driver en djupt konservativ kampanj, byggd på hans kristna tro och traditionella familjevärderingar. Han trummar för en stärkt gräns mot Mexiko, utökat försvar och är emot abort.

Men 6 januari och slitningarna med Trump går inte att undkomma, det löper som en röd tråd genom kampanjen. Och hörs från alla väljare som passerar, oavsett om de anser att Pence är hjälte eller landsförrädare.  ”Trump krävde att jag valde mellan honom och grundlagen – och jag valde grundlagen”, säger Pence gång på gång.  Anser du att Trump fortsatt är ett hot mot demokratin?  – Jag har varit tydlig med ställningstagandet jag gjorde den 6 januari. Jag vet att jag höll min ed, till konstitutionen och det amerikanska folket. Men i slutändan: domen över ledarskapet och partiet är upp till amerikanerna, säger Mike Pence till Aftonbladet.

Han försöker bita tillbaka mot Trump.
De senaste dagarna har hans kampanj därför börjat sälja kepsar och t-shirts med två ord från exchefen, som han vill bära med stolthet:

Too honest.

Summary: Förre vicepresidenten Mike Pence kämpar för att samla röster inför 2024-valet, medan hans tidigare chef och utmanare Donald Trump ökar attackerna mot honom.

Summary: Pence kan bli ett nyckelvittne i rättegången mot Trump, som vid flera tillfällen försökt pressa honom att kullkasta valresultatet från 2020 och i samband med det kallat honom för ”för ärlig”

Summary: Sprickan mellan de två har skapat splittring inom republikanerna medan Pence försöker bygga en djupt konservativ kampanj fokuserad på traditionella familjevärderingar och kristen tro.


Slik blir kaos-dagen: Glatt, vått og vindfullt

Stengte skoler, glatte veier og kanselleringer er det du bør være forberedt på mandag morgen. Dårlig vær vil prege starten på uken. Slik kan du bli påvirket:  Det er meldt dårlig vær med mye nedbør, vind og plussgrader. Dette vil føre til glatte veier og utfordrende kjøreforhold, skriver Ruter på sine nettsider. De anbefaler folk å holde seg hjemme hvis de kan. Dette gjelder reiser i Oslo og Akershus.  – De som kan ta hjemmekontor bør gjøre det, slik at de som for eksempel må på jobb i samfunnskritiske funksjoner kommer seg fram, sier Sofie Bruun, pressevakt i Ruter.  Vy opplyser at de innstiller alle fjerntogene over fjellet på Bergensbanen fra søndag natt til og med mandag formiddag. Grunnen er det dårlige været som er meldt. De setter heller ikke inn busser på strekningen, fordi det generelt er meldt dårlig vær over fjellet. – Vi mener at det er for risikabelt, sier Siv Egger Westin, pressevakt i Vy. Vy opplyser at de som har gyldig billett og ikke har andre overnattingsmuligheter får mulighet til å sove på togene fra Oslo og Bergen og andre veien.  Videre melder de om at de vil kjøre  nesten som normalt på Østlandet mandag, tross været. Det vil være innstillinger på alle rushtidsavgangene, og redusert kapasitet på enkelte strekninger.  – Vi råder alle til følge med i Vy-appen. Men planen er at vi kjører relativt som normalt, sier hun. Været vil få konsekvenser for busstilbudet i Østfold. Skolebussen, inkludert tilrettelagt skoleskyss, innstilles i hele fylkeskommunen.  Lokalbussene i Moss, Nedre Glomma og Halden kjøres så langt det er mulig og forsvarlig. Lokale og regionale linjer i Indre Østfold blir innstilt, skriver fylkeskommunen i en pressemelding.  Byrådet i Oslo oppfordrer til hjemmekontor, men holder skolene åpne mandag. De ønsker at alle som har mulighet til å jobbe hjemmefra gjør det, for å sikre at dem som trenger det mest får tilgang til kollektivtransport, opplyser de i en pressemelding søndag kveld.  Av hensyn til fremkommeligheten til nødetatene og kollektivtrafikken, ber byrådet om at alle som kan unngå det lar være å kjøre bil i morgen. – Det vil normalt være den enkelte arbeidsplass og virksomhet som i samråd med sine ansatte vurderer hjemmekontor, men med disse værutsiktene mener byrådet det er riktig å forsterke det ved å oppfordre alle som har muligheten til det å ha hjemmekontor, sier byrådsleder Eirik Lae Solberg. Oransje farevarsel, is og regn har ført til at Norwegian og SAS har bestemt seg for å kansellere flere av morgendagens flyginger Disse Norwegian-flygingene fra Oslo kanselleres:  Disse ankomstene kanselleres: Ifølge Avinor sine hjemmesider innstiller også SAS flere flyginger til og fra Oslo Lufthavn (OSL). Fra Oslo Lufthavn innstilles disse SAS-flygingene: Disse ankomstene kanselleres: Samtidig innstiller KLM to avganger fra OSL. Nesten alle videregående skolene på Østlandet vil holde stengt i morgen. Alle videregåendeelever i Vestfold og Telemark vil ha digital undervisning på mandag, og skolene vil ikke ha åpne dører.  Fra før av har Akershus, Buskerud og Østfold varslet at de videregående skolene skal holdes stengt mandag.  I Buskerud er det gjort to unntak. Ål og Gol videregående skole holder åpent som normalt.  Når det gjelder barneskoler har Porsgrunn kommune bestemt at alle barne- og ungdomsskolene holder stengt mandag 22. januar, det skriver kommunen på sin egen nettside. Barnehagene vil holde åpne som normalt, ifølge kommunen. Sandefjord kommune besluttet i et beredskapsmøte søndag at all undervisning ved barne- og ungdomsskolen vil foregå digitalt.  Samtidig holder skolen åpen for elever i første til fjerdeklasse, som er barn av foresatte i samfunnskritiske funksjoner.  I Vestland fylkeskommune vil to videregående skoler holde stengt. Det gjelder Kvam videregående skole i Kvam herad i Hardanger, og Odda videregående skole i Hardanger.  Politiet i Oslo ber folk være oppmerksomme på svært glatte veier fra søndag ettermiddag og natt til mandag. – Vi oppfordrer til å la bilen stå om man ikke absolutt må ut å kjøre, skriver de i en pressemelding. Politiet ber også folk være oppmerksom på ras fra hustak. De ber folk om å følge med på veimeldinger (175.no) og værvarslingstjenestene. Det er meldt om rødt farevarsel for skred for deler av Vestlandet. Det betyr at flere veier kan stenge på kort varsel, melder Statens vegvesen.  – Flere veier er allerede stengt og vi vurderer å stenge flere veier der skredfaren er stor, skriver de i en pressemelding. Det er sendt ut flere farevarsler rundt om i Norge.  Ifølge Meteorologisk institutt blir det mye regn og kraftig vind i Sør-Norge. I dette området har de sendt ut gult farevarsel.  De har også har sendt ut oransje farevarsel for svært vanskelige kjøreforhold på Sør- og Østlandet på mandag. Overgangen til mildvær kan gi ekstra store utfordringer med regn som fryser på bakken og underkjølt nedbør.  I tillegg vil det regne mye på Vestlandet, i Rogaland og på Agder. Her er det meldt oransje farevarsel. Mange steder kan det komme opp mot 60 millimeter regn på seks timer. I løpet av 24 timer kan det komme opp mot 100 millimeter regn i disse områdene.  Regnet kan føre til snøsmelting og mye overvann.  De har sendt ut gult farevarsel om snøfokk på fjellovergangene mot Vestlandet på grunn av snø og kraftig vind. Det kan bli reduser sikt, vanskelige kjøreforhold, og stengte veier på kort varsel. Det er også meldt om mye vind i Rogaland og Trondheim på mandag.

Summary: Dårlig vær er forventet på mandag med glatte veier, kanselleringer og stengte skoler.

Summary: Ruter i Oslo og Akershus oppfordrer til hjemmekontor.

Summary: Vy innstiller alle fjerntog på Bergensbanen søndag natt til mandag formiddag.

Summary: Oslo-byrådet oppfordrer også til hjemmekontor, men holder skolene åpne.

Summary: Norwegian kansellerer ti flyginger til og fra Oslo.

Summary: De fleste videregående skolene på Østlandet holder stengt, noen kommuner stenger barne- og ungdomsskolene.

Summary: Meteorologisk institutt advarer om vanskelige kjøreforhold og flere farevarsler.


Sommervarselet er klart: Juli blir varmere enn normalt i Sør-Norge og Europa

Hetebølgen er over, men hele juli blir trolig i snitt 1–3 grader varmere enn normalt. En viktig grunn til det er noe høyst unormalt som skjer ute på havet.  Værfenomenet El Niño har meldt sin ankomst. Allerede har det fått skylden for både massedød av fugler i Mexico, og stigende sjokoladepriser.  Er det også dette som ser ut til å gi oss en uvanlig varm sommer? Analyser fra klimavarsling.no og det europeiske senteret for mellomlange værmeldinger (ECMWF) viser nemlig det samme:  Juli vil etter all sannsynlighet bli varmere enn vanlig, både i Sør-Norge og i store deler av Europa.  El Niño pårivker lite For to uker siden erklærte amerikanske værforskere at El Niño har startet. «Guttungen», som det heter på spansk, er et værfenomen som oppstår naturlig hvert 2–7 år når temperaturene i Stillehavet er uvanlig høye.  Det gir normalt noe høyere temperatur på kloden.  Men det er bare en liten del av forklaringen på hvorfor sommeren ventes å bli av det varmere slaget, sier forsker Erik Kolstad. Han jobber ved NORCR og Bjerknessenteret for klimaforskning og står bak klimavarsling.no.  – Når man ser tilbake på tidligere El Niño-situasjoner, har det svak påvirkning på sommerværet i Norge og Europa, og det blir vanligvis noe varmere enn normalt. Men lavere breddegrader blir betydelig mer påvirket, sier han.  Han sier El Niño ikke gir noen klare værmønstre så langt nord. Påvirkningen er størst i tropene. Jo lengre nord eller sør du kommer, jo mindre forutsigbare blir effektene. Vi påvirkes også av El Niño, men hvordan det slår ut, varierer.  Mer skogbranner - og flom Andre steder er mønstrene tydelige: Australia får for eksempel langt mer tørke og skogbranner i perioder der værfenomenet dominerer.  – Australia har hatt en pause med lite hetebølger og skogbranner på grunn av La Niña i flere år, men nå vet vi at det braker løs igjen, sier Kolstad.  Andre steder igjen får mer nedbør.  – I Øst-Afrika, som har hatt tørke i flere år knyttet til La Niña, blir det motsatt. Der blir det våtere og større sjanse for flom. I California er det også mindre sjanse for tørke når du har El Niño, sier Kolstad. På kartet under ser du hvilke deler av verden som kan vente seg mindre og mer nedbør som følge av El Niño: Hetebølge på havet Det er et annet forhold som i langt større grad påvirker været i Norge og Europa denne sommeren: Hetebølgen i Atlanteren.  Temperaturen i det nordlige Atlanterhavet har ligget godt over normalen i hele år. De siste ukene har den skutt i været, og ligger nå 1,1 grader over snittet.  Vest for Storbritannia er havet hele fem grader varmere enn normalt. Aldri før har det blitt målt så høye temperaturer i Atlanterhavet.  Denne grafen har gått viralt den siste uken, og viser tydelig hva det handler om: – Vi ser at det er veldig varmt i Atlanterhavet, og det vil med all sannsynlighet påvirke været vårt i sommer, særlig i Vest- og Sør-Norge. I nord er havet kaldere, derfor får vi også mest sannsynlig en kaldere sommer enn normalt der, sier Kolstad.  Men hvorfor er havet her så varmt akkurat nå? Umulig uten global oppvarming Her kan El Niño ha en finger med i spillet. Men det forklarer bare litt, sier Kolstads kollega ved Bjerknessenteret, Marius Årthun.  – Det er flere faktorer som sammenfaller, sier Årthun.  For det første har Atlanterhavet store, naturlige svingninger i temperaturen. I 2014–15 hadde vi en periode med unormalt lave temperaturer, en såkalt «cold blob». Nå har vi en «warm blob».  Denne naturlige varme perioden kommer på toppen av temperaturstigningen som skjer på grunn av global oppvarming.  – I tillegg har vi et skifte fra La Niña til El Niño som bidrar til å dra temperaturen globalt i en varmere retning, sier Årthun.  – Ville rekordene vi ser i havtemperatur nå skjedd uten global oppvarming? – Nei, det tror jeg ikke. De rekordene vi ser nå, om det er hetebølger i havet eller på land, er vanskelig å få til uten bidraget fra global oppvarming, sier Årthun.

Summary: Værfenomenet El Niño har meldt sin ankomst, og juli vil trolig bli 1–3 grader varmere enn normalt i Sør-Norge og store deler av Europa.

Summary: Temperaturen i nordlige Atlanterhavet har ligget godt over normalen i hele år og påvirker også været i Norge og Europa.

Summary: Hetebølger og høye havtemperaturer er vanskelig å få til uten bidraget fra global oppvarming.


Regjeringen: Nå kommer mobil-innstrammingen

Nå har regjeringen levert hjemmeleksen i strengere mobilbruk. Svaret er null mobilbruk hele skoledagen i grunnskolen. Tidlig tirsdag fant statsminister Jonas Gahr Støre og kunnskapsminister Kari Nessa Nordtun sitt skoleeksempel. Under et besøk på ungdomsskolen Granstangen på Furuset i Oslo, fikk de to politikertoppene høre og se hvordan null mobilbruk går an.  – Elevene her lever godt med dette. Jeg oppfattet ikke noen diskusjon om at noen ikke ville levere inn mobilen. Flere hadde lagt igjen mobilen hjemme. Fordi skolen ikke forbindes med mobil, sier Jonas Gahr Støre til VG etter å ha hørt med flere elever hvordan de takler mobilnekten. Ser hverandre i øynene Han mener det har skjedd en kulturendring på skolen etter at innlevering av mobilene ble pålagt elevene på starten av skoleåret sist høst. Støre tror på mer læring, trivsel og konsentrasjon med mindre mobilbruk. – I sum tror jeg elevene opplever dette som positivt. De setter ord på mer øyekontakt, mer aktiviteter, mer spill, fotball og direkte kontakt uten det digitale imellom, sier Støre. Kari Nessa Nordtun, som først tok til orde for strengere tiltak mot mobilbruk i skolen – nikker enig ved siden av. – Det gir en helt annen ro når leverer elevene inn mobilene én gang om dagen – fremfor inn- og utlevering i hver skoletime, sier kontaktlærer i klasse 10-E, Lars Olav Andersen. De tre elevene Meysa, Sajin og Mina møtte Støre og Nordtun. De fortalte at mobilnekten har gått seg til på skolen – selv om elevrådet var mot. – For meg går det ganske greit å la være å bruke mobilen i friminuttene. Folk er mer sosiale nå som det ikke er mulighet til å bruke mobilen, sier Sajin. Mina sier det var verst i starten: – Da var det veldig vanskelig. Men etter hvert har det gått bedre. Du slipper å tenke at du må ha mobilen i hånden for å sjekke neste melding. Flere og flere skoler kjører samme løp som Granstangen. – Fire av fem skoler har hatt mobilrestriksjoner. Og det blir stadig flere, konstaterer kunnskapsministeren med et smil. Hun var den som reiste mobildebatten i skolen for alvor sist høst like etter at hun ble utnevnt som minister. På Rennesøy ungdomsskole i Rogaland fortalte rektor Erik Nielsen nylig om mekanismen de bruker: En mappe med magnetlås – YONDR – som alle elever har fått utlevert, med eget nummer. Elevene putter mobilene i mappen og sekken ved skoledagens start.  I hvert klasserom er det en magnet som kan åpne mappen igjen – med omtrent samme system som klesbutikkene bruker på alarmbrikker festet til klær.  Rektor: På tide Rektor Heidi Augestad på Granstangen i Oslo synes en nasjonal anbefaling om mobilnekt er et viktig verktøy for skolene. – Jeg har tenkt på det i mange år – at dette burde de ha gjort tidligere. Fordi det har vært en kamp i skolen om dette. Og mange føler de har stått alene om å begrense noe som så åpenbart er en forstyrrelse inn i undervisningen og læringsmiljøet, sier rektoren. Både Støre og skolestatsråd Nordtun mener en tydelig anbefaling fra høyeste hold er riktig grep nå. Partiene Rødt og KrFs forslag om et eget lovforbud mot mobilbruk i skolen ble nedstemt i Stortingets utdanningskomité tirsdag. – Hvorfor ikke en lovendring, kunnskapsminister? – Jeg er trygg på at skoleeierne følger denne faglige og tydelige anbefalingen. Et lovforbud var oppe til vurdering. Men for oss var det viktig å komme ut tidlig til skolene med en slik anbefaling. En lovendring ville ha tatt vesentlig lengre tid enn en veileder, svarer Nordtun. KrFs Kjell Ingolf Ropstad er mannen bak det nedstemte forslaget i Stortinget om et lovforbud. Han mener det går an å innføre et forbud i neste fase. – Jeg er overrasket over at ikke flere går inn for et lovforbud. Her går det fint an med en veileder i første omgang – og et lovforbud senere, sier Ropstad til VG. Leder i Utdanningskomitéen, Hege Bae Nyholt i Rødt er enig. – Et nasjonalt forbud bør være utgangspunktet. Det regjeringen legger opp til, er at alle likevel må forhandle lokalt. Det åpner for evige omkamper, sier Nyholt som mener det må sterkere politisk lederskap til når skolen har flere syn på mobilbruken.

Summary: Regjeringen anbefaler null mobilbruk hele skoledagen i barne- og ungdomsskoler, og i skoletimene på videregående skoler.

Summary: Statsminister Jonas Gahr Støre mener dette fører til mer øyekontakt, aktiviteter og direkte sosialt samkvem blant elever.

Summary: Fire av fem skoler er i praksis allerede mobilfrie.

Summary: Forslag om lovforbud mot mobilbruk i skolen ble nedstemt i Stortingets utdanningskomité.

Summary: Kunnskapsminister Kari Nessa Nordtun tror skolene vil følge anbefalingen uten lovendring.


1000 år gammel gullmynt funnet i Valdres: – Nesten så vi ikke tror det

En privatperson har gjort funn av en svært sjelden bysantinsk mynt på fjellet i Valdres.  På fjellet i Vestre Slidre i Valdres er det gjort funn av en bysantinsk histamenon nomisma. Eller enklere forklart: En gullmynt som ble innført i Det bysantinske riket, rundt år 960. – Det er et veldig sjeldent funn og unikt i Norge, sier May-Tove Smiseth.  Hun er arkeolog og seniorrådgiver i Innlandet fylkeskommune. – Det er nesten så vi ikke tror det. Vi blir stående og se på det og tenker «Er det virkelig en gullmynt?», sier hun. Funnet ble gjort av en privatperson som var ute med metalldetektor og er svært godt bevart, opplyser Smiseth. Se det høye detaljnivået, med beskrivelser i billedtekst:  Mynten er slått sent i Basil II og Konstantin VIII’s regjeringsperiode, en gang mellom 977 og 1025 e.Kr.  Ifølge Smiseth kan man se det ut fra den prikkete, triple kanten rundt mynten. Tidligere er det gjort funn av totalt tre bysantinske mynter i Sverige. Det er ikke funnet noen i Danmark. I Norge ble det på 1800-tallet gjort to skattefunn med totalt 15 bysantinske mynter.  – Men denne mynten er den eneste av sitt slag i Norge, sier Smiseth. En privatperson har tidligere gjort funn i Stavanger:  – Merkelig – Funnstedet er merkelig. Og vi er nesten sikre på at mynten har ligget for seg, som gjør det enda merkeligere, sier Smiseth. Hun forteller at det hadde gitt mer mening dersom mynten ble funnet i det som tidligere var tett befolket.  Fylkeskommunen har sjekket forekomsten av mynten. Beskjeden er ifølge Smiseth den samme hver gang:  Det er et svært, svært sjeldent funn.  Funnstedet skal undersøkes neste år. Men det er foreløpig lite som tyder på at det kan ligge mer der.  – Han som fant mynten kunne ikke si noe om det var signaler om at det kan ligge mer der  Nå skal mynten overleveres kulturhistorisk museum. Harald Hardråde-teori Å konkludere med hvordan mynten havnet der, blir umulig. Men fylkeskommunen har minst én teori:  «Vi vet nemlig at Harald Hardråde var en del av keiserens garde i Konstantinopel fra ca. 1034. På denne tiden var det skikk at gardistene fikk rett til å plyndre palasset når keiseren døde.  Ifølge sagaen kom Harald og hans menn hjem til Norge i 1046. Med seg hadde de skip fullastede av gull fra blant annet Det bysantinske riket. Mynten kan deretter ha fortsatt ferden mot Bjørgvin med en av tidens geistlige. Til og med fortidens geistlige kunne være uheldige, og det er selvsagt mulig at mynten ble mistet på ferden».

Summary: En svært sjelden bysantinsk gullmynt funnet på fjellet i Valdres.

Summary: Mynten er fra perioden 977 og 1025 e.Kr..

Summary: Funnstedet beskrives som merkelig, og vil undersøkes neste år.

Summary: En teori er at mynten stammer fra Harald Hardrådes tid i Konstantinopel og ble mistet på vei mot Bjørgvin.