Regeringen och SD vill lägga ner kritiserade myndigheten Sis. En utredning ska nu få föreslå en helt ny organisation. – Det är dags att stänga ett kapitel för att påbörja ett nytt, säger socialtjänstminister Camilla Waltersson Grönvall (M). Sis kommer att skrotas och göras om. Det har regeringen och SD beslutat och i stället ska en ny verksamhet föreslås. Statens institutionsstyrelse, Sis, har blivit hårt kritiserad och nu tillsätter regeringen och SD en utredning för att reformera Sis. Förhoppningen är att en helt ny organisation ska inrättas. Det meddelade socialtjänstminister Camilla Waltersson Grönvall (M) på en pressträff under måndagen. Enligt ministern är problemen på myndigheten ”stora och många”. – Det är rymningar, handlar om grovt våld, sexuella övergrepp och gängrekryteringar. Det här är saker som förekommer i allt för hög utsträckning på dagens Sis-hem, säger hon. Ministern betonar att våldet kryper allt längre ner i åldrarna. – När Sis skapades på 90-talet var det nog få som trodde att vi skulle se den utveckling vi har fått se. Att unga gängkriminella skulle placeras på myndigheten var det nog få som kunde förutspå, säger hon. Chefsåklagare Lise Tamm kommer att leda utredningen som regeringen och SD nu tillsatt. Samtidigt har Kriminalvården sedan tidigare fått i uppdrag att förbereda ungdomsfängelser. Där ska fångar som är mellan 15 och 17 år avtjäna straff för grova brott som till exempel mord. De ska stå klara i juli 2026. I och med det ska övriga unga som inte är grovt kriminella få vård på den nya motsvarigheten till Sis. – Genom inrättande av ungdomsfängelser kommer unga som begår brott att framgent kunna dömas till fängelse i kriminalvårdens regi. Detta ger en värdefull möjlighet för oss att i högre grad förtydliga den statliga barn- och ungdomsvårdens fokus på det vårdande uppdraget, säger Linda Lindberg, gruppledare i SD, på pressträffen. Myndigheten Statens institutionsstyrelse har ansvar för den statliga barn- och ungdomsvården. Sis har bland annat kritiserats för missförhållanden, bristande kompetens och bemanning bland personal. Grovt kriminella ungdomar placeras på samma boenden som unga som inte är våldsbenägna men av andra orsaker som missbruk eller psykisk ohälsa placerats på Sis enligt LVU, lagen om vård av barn och unga. Det har även skett flera fritagningar och fritagningsförsök på Sis-hem. – Sis har ett oerhört komplext uppdrag och har inte fått de verktygen som krävs för att hantera detta, säger Camilla Waltersson Grönvall. I dag driver Sis 21 särskilda ungdomshem. Utredningen ska presenteras senast den 25 april 2025.

Summary: Regeringen och Sverigedemokraterna (SD) planerar att lägga ner och omorganisera den hårt kritiserade myndigheten Statens institutionsstyrelse (Sis).

Summary: En utredning, ledd av chefsåklagare Lise Tamm, har tillsatts för att föreslå skapandet av en ny organisation.

Summary: Socialtjänstminister Camilla Waltersson Grönvall (M) framhåller allvarliga problem på Sis, inklusive rymningar, grovt våld, sexuella övergrepp och gängrekryteringar. Utredningens resultat ska presenteras i april 2025.


Falt ut av skiheis i Hemsedal: – Veldig glad for at det går bra med barna

Det var to danske barn på fire og seks år som ble sendt til sykehus etter en ulykke på en skiskole i Hemsedal. Tirsdag rykket nødetatene ut etter to barn som deltok på en skiskole hadde falt ut av en stolheis i Hemsedal.  Barna, som er danske statsborgere, ble hentet av luftambulanse og fraktet til sykehus.  Det ene barnet ble beskrevet som alvorlig skadet. Begge barna vil med all sannsynlighet bli skrevet ut av sykehuset i løpet av onsdagen, forteller seksjonssjef for etterforskning i politiet i Hallingdal Bent Øye til VG. De involverte i ulykken var en gutt på seks år og en jente på fire år, ifølge Øye. Et av barna ble opprinnelig meldt alvorlig skadet, men nå sier seksjonssjefen at dette var feil. – Det har ikke vært noen alvorlige skader, sier Øye. Gutten ble fløyet til Ullevål sykehus, mens jenta ble sendt til Lillehammer sykehus.  Politiet meldte tidlig at de to barna hadde falt flere meter. Øye sier de har hatt tett dialog med pårørende, og at foreldrene er godt ivaretatt.  – Vi er veldig glad for at det har gått bra med barna, både på barnas og foreldrenes vegne.  Seksjonssjef Øye sier Havarikommisjonen undersøker saken. Skiskolen: Ingenting tyder på feil med heisen Øye bekrefter at de to barna deltok på Skistar sin egne skiskole.  Skistar-sjef Andreas Smith-Erichsen sier de følger opp skiskolen i etterkant av hendelsen, men at det er ingen grunn til å tro at det var noen feil med skiheisen – som er splitter ny og åpnet 15. desember – Vi går gjennom hendelsen og diskuterer hva som har skjedd. Så vil vi fatte eventuelle tiltak ut ifra det vi kommer frem til, sier han til VG. – Det aller viktigste er at det har gått bra med de to. Han opplyser også om at heisen går som normalt igjen onsdag.

Summary: To danske barn falt ut av skiheis i Hemsedal tirsdag

Summary: Barna ble hentet av luftambulanse og fraktet til sykehus

Summary: En seksåring ble beskrevet som alvorlig skadet, men onsdag sier politiet at dette var feil og at begge barna skal skrives ut fra sykehuset i løpet av dagen

Summary: Ulykken involverte en ny heis som åpnet 15. desember

Summary: Havarikommisjonen undersøker nå heisen


Ruskevær landet rundt – i Nord-Norge ringes veitrafikksentralen ned

Ruskeværet har truffet Norge og fører til stengte veier rundt om i landet. I Finnmark er mange veier stengt, mens ei ferje slo hull i en butikk i Ålesund og stanset ølsalget.  I Finnmark er det meste av veier stengt, sa en oppgitt trafikkoperatør til NTB onsdag. På ettermiddagen er det fortsatt store problemer i trafikken. – Det er ikke blitt bedre utover dagen. Vi greier ikke ta unna alle telefonene, sier trafikkoperatør Renate Aanes til NTB. Flere veier blir stengt ut dagen. Den viktige fjellovergangen på E6 over Sennalandet er blant dem som er stengt. Det samme er E69 til Honningsvåg og Nordkapp.  I Troms går det stort sett fint, men i Nordland begynner det å bli glatt. – Det har begynt å regne i Vesterålen i Lofoten, så der blir det glatt. Vi får også telefoner fra Bodø-området om at det er vanskelig å kjøre der, sier Aanes. Meteorologene har sendt ut rødt farevarsel for snøskredfare i Troms og Finnmark, og gult varsel for kraftig snøfokk i det meste av Nord-Norge. Ferje i butikk stoppet ølsalg I Ålesund rammet uværet ferja MS Hjørundfjord som lå til kai. Den slet seg og ble feiet rett inn i Kiwi-butikken som lå ved kaia. Butikken fikk et hull i veggen.  – Ingen er skadd, utover veggen på Kiwi-bygget, sier operasjonsleder Tor Andre Gram Franck til Sunnmørsposten. Butikksjef Marie Valderhaug sier at ulykken får konsekvenser.  – Butikken er åpen, men området er sperret av. Men man får ikke kjøpt øl i dag, siden den hylla ligger på bakken, sier Valderhaug til VG. Det er også vært svært glatt på E136 i Romsdal. Flere vogntog skal ha stanset helt opp, og det skal ha dannet seg køer. Det samme har skjedd på riksvei 70 på Nordmøre, som er stengt inntil videre etter at tre trailere og to personbiler støtte sammen på det speilglatte føret. Kan bli stengt på kort varsel På Vestlandet blir folk bedt om å følge med på 175.no trafikkmeldinger før de skal ut og kjøre. Det ble tirsdag morgen innført kolonnekjøring på riksvei 13 over Vikafjellet. En ny vurdering tas klokken 17 tirsdag. Veien over Hardangervidda er fortsatt åpen i 11-tida, men der kan det bli kolonnekjøring på kort varsel. Tross uværet har det stort sett gått fint på veiene. – Det har vært litt vann og tre og stein som faller, en bru som har vært stengt på grunn av vind og litt småplukk rundt omkring, sier trafikkoperatør Eirik Elnes. Politiet i Trøndelag har også fått mange meldinger om glatt føre i Trøndelag onsdag, og her er det sendt ut gult varsel om underkjølt regn. – Hvis du ikke må ut å kjøre anbefales det å la bilen stå. Vegtrafikksentralen har alt av disponibelt mannskap ute for å strø/salte. Vær tålmodig og ta deg god tid, oppfordrer politiet. Venter glatte veier i sør Det er sendt ut gult varsel for mye regn og flomfare i flere områder fra Trøndelag til Agder og gult varsel for jord-, sørpe- og flomskredfare i Vestland, Rogaland og deler av Agder.  – Folk må være våken på underlaget, særlig dette med skiftende temperaturer. Det kan plutselig være glatt selv om det ser bart ut, sier Dovland. Uværet skyldes et stormsenter i Norskehavet som farger Norge i gult, vått og kaldt på kartet.  Meteorologene har delt et kart i sosiale medier , som illustrerer hvordan været skaper problemer i Norge. Så godt som hele Norge er dekket av et farevarsel på gult nivå. – Det er et stormsenter ute i Norskehavet som gir mye vær i hele landet i dag. Det er sånn det kommer til å fortsette videre utover dagen i dag, sier vakthavende meteorolog Martin Granerød til NTB. Fin flyt på Østlandet Det er foreløpig ikke de store problemene på veiene på Østlandet til tross for litt snø. Men det kan være glattere enn du venter. Det var frykt for underkjølt regn og veldig glatte veier i forbindelse med uværet onsdag.  – Det har ikke vært noen store problemer som vi vet om. Det har gått greit rundt omkring, sier trafikkoperatør Gunnar Dovland til NTB. Veitrafikksentralen begynner å få meldinger om is og snø på veiene nordover på Østlandet. Det er sendt ut gult varsel for kraftige vindkast i deler av Viken og Innlandet og gult varsel for store snømengder i fjellet i Sør-Norge.

Summary: Uvær stenger mange veier i landet, særlig i Finnmark, og gjør flere glatte. En ferje klarte til og med å slå hull i en butikk i Ålesund.

Summary: Meteorologene har sendt ut flere farevarsler. Det er rødt farevarsel for snøskred i Troms og Finnmark. I Nord-Norge er det gult varsel for snøfokk.

Summary: Folk på Vestlandet og i Trøndelag bes sjekke meldinger før de kjører. I sør kan vi vente glatte veier på grunn av regn og flomfare. På Østlandet går det greit enn så lenge.


INP-lederen må møte i retten: Anklages for løgn under ed

I 2020 endte en betent konflikt mellom tre personer i retten, der to av dem ble dømt for ærekrenkelser. Nå har en av de dømte saksøkt lederen av Industri- og næringspartiet (INP). Det er John Ole Hasund fra Bergen som har saksøkt INP-leder Owe Ingemann Waltherzøe. Han hevder at Waltherzøe, som var vitne i saken i 2020, fant på to samtaler de skal ha hatt.  Disse samtalene nekter Hasund for at har funnet sted. Han hevder dessuten at han aldri hadde møtt INP-lederen, før han dukket opp i rettssalen.  – Hasund ønsker ikke å kommentere denne saken i media utover å peke at han hele veien har vært klar på at han første gang møtte Waltherzøe i Bergen tingrett i august 2020, sier hans advokat Lars Kokkin Christiansen til VG. – Hasund avviser derfor at de angivelige samtalene som Waltherzøe forklarte seg om i tingretten har funnet sted. Hasund har på denne bakgrunn fremmet krav om erstatning og oppreisningserstatning fra Waltherzøe. Saken har tidligere blitt omtalt av Telemarksavisa.  Avviser anklagene Saken er berammet fra den 3. til den 6. juni, og vil foregå i Telemark tingrett.  Waltherzøe, via sin advokat John Christian Elden, avviser anklagene om løgn:  – Det hevdet motparten også overfor Bergen tingrett, Gulating lagmannsrett og Høyesterett, men tapte alle tre stedene. Jeg kan ikke se at det foreligger noen nye opplysninger som er egnet til å endre dommen, sier han til VG.  VG har vært i direkte kontakt med Waltherzøe, som viser til uttalelsen fra sin advokat.  Korrupsjonsanklager Bakgrunnen for det hele er en rettssak som gikk for Bergen tingrett i 2020. En tredjepart gikk til sak mot Hasund – som er en tidligere kollega – og en kvinne, og krevde oppreisingserstatning for ærekrenkende ytringer.  Mannen mente seg utsatt for anklager og ryktespredning om korrupsjon fra de to, som også var tidligere venner av ham. Retten trodde på mannen, og de to ble dømt til å betale til sammen 70.000 kroner i erstatning. Ifølge dommen fra Bergen tingrett ga ikke partenes forklaringer retten mye å bygge på når det gjaldt hva som var mest sannsynlig – vitneforklaringene var derfor avgjørende.  Én av vitneforklaringene, som det vises til flere ganger i dommen, kom fra INP-leder Owe Ingemann Waltherzøe. To samtaler Waltherzøe støttet versjonen til mannen som saksøkte Hasund og kvinnen for ærekrenkelser, og forklarte seg om to samtaler med Hasund i tingretten.  Blant annet skal Hasund overfor Waltherzøe ha omtalt sin tidligere venn som «en mafiaboss i Equinor-sammenheng», og sagt til Waltherzøe at eks-vennen var under etterforskning for korrupsjon.  Det er disse samtalene Hasund hevder at aldri fant sted. I tillegg avviser han å noen gang ha snakket med Waltherzøe før han dukket opp i Bergen tingrett.  Dette er grunnen til at han nå har saksøkt INP-leder Waltherzøe, og selv fremmet et krav om oppreisning. Den opprinnelige saken i Bergen tingrett ble forsøkt anket til lagmannsretten og Høyesterett, men anken ble nektet fremmet.  Hasund har også tatt ut en forliksklage mot et av de to andre vitnene fra den opprinnelige saken.  Waltherzøe er for tiden i hardt vær politisk: Sist helg var det oppvaskmøte i INP, der et flertall i landsstyret i en uttalelse skrev at «Landsstyret kan imidlertid ikke akseptere at partileders negative adferd får fortsette uten konsekvenser», og at de ville kalle inn til ekstraordinært landsmøte i mars, ifølge Dagbladet.

Summary: John Ole Hasund har saksøkt INP-leder Owe Ingemann Waltherzøe for ærekrenkelser.

Summary: Hasund hevder at Waltherzøe fant opp to samtaler mellom dem da han vitnet i en rettssak Hasund tapte i 2020.

Summary: Rettssaken skal finne sted 3. til 6. juni i Telemark tingrett. INP-lederen avviser anklagene.


EU: Omfattende tortur i Navalnyj-fengsel

Ordet «tortur» er brukt 47 ganger i et 28-siders langt anklageskrift fra EU. EU ble mandag enige om å gjennomføre sanksjoner mot flere russiske fengselsledere og dommere involvert i Navalnyj-saken, skriver Reuters mandag kveld.  Det skjer dagen etter at Vladimir Putin ble gjenvalgt som president med 87 prosent av stemmene i et omdiskutert valg. EU Observer har sett utkastet til ny sanksjonsliste etter Aleksej Navalnyjs død den 16. februar. De skriver at det er snakk om sanksjoner mot mer enn 30 personer.  Kreml-kritikeren satt først varetektsfengslet i Moskva før han ble sendt til to ulike straffeleirer. Ledere i alle fengslene skal være på listen. – Listen nevner ikke Putin, selv om EU tidligere har anklaget den russiske lederen direkte for Navalnys død i tidligere uttalelser. Den sier heller ikke om Navalnyj ble direkte myrdet eller drept av harde fengselsforhold, skriver EU Observer. Både «straffesjefen» og sjefslegen i den siste straffeleiren, der Navalnyj døde, er på listen til EU, heter det. Det er ventet at navnene vil bli offentliggjort i løpet av få dager. FSB-agenter prøvde å ta livet av Navalnyj ved forgiftning allerede i august 2020. Etter å ha ligget på sykehuset i Berlin og blitt frisk, valgte han likevel å komme tilbake til Russland i januar 2021, vel vitende om at han kom til å bli fengslet. Blant torturmetodene som nevnes i rapporten er «bli nektet medisinsk behandling, slag, omfattende perioder med isolasjon, bli nektet mat», samt «injisering av ukjente stoffer». EU-rapporten skriver også «umenneskelige levekår» og «tilbakeholdelse av varmt vann og klær om vinteren», da temperaturen faller til 30 minusgrader i denne regionen i Arktis, siterer EU Observer. Navalnyj hadde tilbrakt lang tid i «straffeceller» i straffekolonien han var i før han ble flyttet til Arktis i desember 2023. – Den føderale fengselssjefen ga personlig ordre om å begrense mengden mat Navalnyj fikk lov til å kjøpe under oppholdet i straffeleiren, heter det. Ifølge EU ble den personen senere forfremmet til generalmajor etter et Putin-dekret bare få dager etter Navalnyjs dødsfall. Vladimir Putin bekreftet søndag - etter valgseieren - at han var involvert i en mulig utveksling av Aleksej Navalnyj mot russere arrestert i Vesten. Det uavhengige russiske mediet Agentstvo har skrevet at Putin diskuterte dette bare timer før Kreml-kritikerens død. Putin skal ha holdt et personlig møte med tidligere Chelsea-eier Roman Abramovitsj - som i flere sammenhenger har tatt rollen som forhandler. En kilde hevder overfor Agenstvo at Putin i dette møtet hadde tatt til orde for utveksling. Den kjente gravejournalisten Christo Grozev har påstått at dette bare var bare for å dekke over mordplaner.  Navalnyjs tidligere nære kollega Maria Pevtsjikh og flere medier har tidligere skrevet at Navalnyj skulle byttes mot «sykkelmorderen» i Berlins Tiergarten, Vadim Krasikov, som er dømt til livsvarig fengsel i Tyskland.  Krasikov skal tilhøre en av Putins hemmelige tjenester og er derfor dyrebar for regimet i Kreml. Ifølge det uavhengige mediet Meduza er han offiser i FSB - samme sted som Putin i sin tid var sjef. Navalnyjs enke, Julia Navalnaja, har sagt at Putin er ansvarlig for mannens død. Det samme har en rekke vestlige ledere uttalt. Sjefen for Russlands utenlandsspionasje, Sergej Narysjkin, har uttalt at Navalnyj led en naturlig død. Søndag benektet også Putins talsmann, Dmitrij Peskov, beskyldningene fra Navalnaja. 43 land, blant dem Norge, har krevd en uavhengig internasjonal granskning av  Navalnyjs død i straffeleiren. EUs utenrikssjef Josep Borrell har foreslått at EUs sanksjoner for brudd på menneskerettighetene skal oppkalles etter Navalnyj. På denne listen befinner det seg et 80-talls personer og organisasjoner.

Summary: EU-landene er enige om sanksjoner mot russere som var involvert i dødsfallet til opposisjonspolitikeren Aleksej Navalnyj.

Summary: Sanksjonslisten kommer etter Aleksej Navalnyjs død 16. februar.

Summary: Rapporten nevner torturmetoder som frarøvelse av medisinsk behandling, slag, isolasjon og injisering av ukjente stoffer.

Summary: EUs rapport beskriver umenneskelige levekår, inkludert mangel på varmt vann og klær i minus 30-graders temperatur i Arktis.


Aftenposten avslører: Minst 492 straffedømte stiller til valg

Bedrageri, svindel og underslag. Her er noen av dem som vil ha din stemme i kommunevalget. En februardag i 2017 dumper det inn en faktura hos Hamar kommune. Kommunen betaler. Fire dager senere får Ullensaker kommune det samme. Og Eidsvoll. Og Lillehammer. Det er bare ett problem: Fakturaene er falske.  Mannen bak fakturaene er etter hvert blitt en mini-kjendis, kjent for sine mange roller i mindre norske lokalpartier. Mellom 2017 og 2018 får i alt 64 kommuner falske fakturaer fra Per-Christian Stenvaag. De falske regningene er på til sammen over to millioner kroner. Han får lurt til seg 169.563 kroner. Fem av kommunene biter på. Én av dem to ganger. Resten lar seg ikke lure.  Men det gjør 59 privatpersoner på Finn.no.  Stiller til valg i fakturakommune Dem lurer Stenvaag for til sammen 165.116 kroner i samme periode. Folk tror de bestiller brukte telefoner og PC-er fra ham. Men de kommer aldri. For alt dette får Stenvaag en fengselsstraff på over to år for grovt bedrageri.  Hvorfor trenger du å vite dette? Fordi han er en aktiv lokalpolitiker som ønsker seg makt. Kriminaliteten skjedde også mens han hadde sentrale roller i partiet Demokratene. Han var blant annet førstekandidat i Hedmark og Oppland under stortingsvalget i 2017. Senere ble han første leder i partiet Folkealliansen. Deretter ble han styreleder i Pensjonistpartiet på Nesodden. Og hva gjør Per-Christian Stenvaag i dag?  Han stiller til valg som førstekandidat i partiet Konservativt i Nesodden kommune. Det er en av kommunene han er dømt for å forsøke å lure. Stenvaag har ikke svart på Aftenpostens gjentatte henvendelser på telefon og e-post.  Men vi finner ham i en leilighet på Nesodden.  Han vil ikke la seg intervjue, men han gjentar sitt forsvar fra rettssaken. Stenvaag lover Aftenposten å svare på spørsmål på e-post samme kveld. Men i stedet for å svare på dem, sender han en e-post hvor han på nytt lover å komme med kommentarer.  Det har han ikke gjort. Hevder at andre sto bak I retten hevdet han at det ikke er han som står bak svindelforsøkene. Han skyldte da på at noen i hans nærstående familie hadde misbrukt hans identitet. Dette hevdet han også i anken til lagmannsretten. Den førte ikke frem.  Stenvaag hevder videre at Konservativt på Nesodden ikke har drevet valgkamp, og at det er liten aktivitet i lokallaget. Men Stenvaag er ikke den eneste straffedømte som stiller til valg i årets kommunevalg. I kommunevalget kan alle stille til valg. Også de som har en dom. Men er det alle straffedømte du hadde gitt din stemme til? Aftenposten har gått gjennom flere titalls datasett fra blant annet politiet og Arbeidstilsynet. Vi har gjennomgått dommer, regnskapsdata fra kommunene og tidligere avisutklipp for å finne ut mer om hva de dømte listekandidatene er straffet for. Vi har lest over 1397 dommer og tiltaler fra tidsperioden 2013 til 2023 som omhandler 998 unike kandidater: Dette vet vi om dem: Dette vet vi ikke om dem: Hovedfunnet er at en rekke kandidater til kommunevalget er dømt for økonomisk kriminalitet.  Videre kan du lese om fire andre lokalpolitikere som har brutt loven til samfunnet de selv vil være med å styre. Konkurskriminalitet og underslag Én av dem er Andre Bakken. Han står på annenplass på Industri- og næringspartiets liste (INp) i Bodø. Han har gode muligheter for å bli valgt inn, ifølge en meningsmåling i Avisa Nordland. I 2020 ble han dømt til åtte måneders fengsel for konkurskriminalitet: Dommeren karakteriserte alt dette som grovt. Spesielt siden dette var Bakkens fjerde foretak og at han derfor burde kjenne til reglene.  Det er straffbart å ta ut midler til deg selv når det kan gå ut over kreditorene i en konkurs. I dommen fra Salten tingrett kommer det også frem at Andre Bakken forklarte seg uriktig i retten. I retten forklarte Bakken at han overførte pengene for å få pengene ut av firmaet. Han påsto at han ikke visste at selskapet var konkurs på dette tidspunktet. Det trodde ikke dommeren noe på. Det kom nemlig frem at bostyreren hadde snakket med Bakken om konkursen samme dag. Og hva skjer da Aftenposten ringer ham?  Andre Bakken nekter for at han ble dømt for dette. Nektet for at han var dømt  – Det kjenner jeg ikke til, svarer Bakken. – Er det ikke riktig at du er dømt for konkurskriminalitet? – Nei. Men i folkeregisteret er det bare én mann i hele Norge som heter Andre Bakken, født på den datoen som er oppgitt i dommen:  Andre Bakken som stiller til valg i Bodø.  Men heller ikke konfrontert med dette, endrer han forklaring. Han holder fast ved at han ikke er dømt. Han unnskylder seg med at han er litt travel. Siden har han ikke ønsket å snakke mer med Aftenposten om saken.  Noen dager senere skriver han dette i en e-post: – Det stemmer at jeg var gjennom en konkurs og gjorde noe jeg ikke skulle gjort. Dette er imidlertid oppgjort, og hadde en tid begrenset bevegelsesfrihet med lenke.  Han legger til: – Jeg har med dette en fortid som jeg ikke er særlig stolt av. – Hvorfor nektet du for at du var straffedømt overfor Aftenposten? – Jeg nektet ikke for at jeg er straffedømt, dere spør om jeg har sittet i fengsel og det svarte jeg at jeg ikke hadde gjort. Aftenposten har konfrontert Bakken med at det han sier her, ikke er korrekt.  Vi har også spurt ham hvorfor han nektet for at han var dømt for konkurskriminalitet. Det har han ikke svart på. – I lys av det du er dømt for, mener du likevel at Bodø-folk kan ha tillit til deg som politiker? – Det er ikke opp til meg eller dere i Aftenposten å avgjøre hvorvidt folk skal ha tillit til en som har gjort opp for seg eller ikke. Det vil velgerne avgjøre gjennom stemmeseddelen. Prøvde å bedra forsikringsselskapet Aftenpostens gjennomgang viser at flere listekandidater er dømt for bedragerier.  Én av dem er Siw Hege Langeland. Hun står på annenplass på Høyres liste i Tinn kommune. I 2018 ble hun dømt for forsikringsbedrageri. Hun meldte til forsikringsselskapet og politiet at hun hadde blitt frastjålet en veske med to Ipader, to par briller og en filofaks i skinn. Men da politiet sjekket overvåkingsbildene fra butikken der Langeland hadde oppgitt at vesken var blitt stjålet, fattet de mistanke. Bildene viste at hun ikke hadde med seg veske i butikken. I avhør med politiet etterpå la hun alle kort på bordet. Det går frem av dommen fra Aust-Telemark tingrett. Dommeren la til grunn at Langeland handlet med forsett for å få utbetalt en forsikringssum ved å oppgi uriktige opplysninger. Hun ble dømt til samfunnstjeneste i 35 timer. Langeland har sendt Aftenposten denne uttalelsen: – Jeg vil bare si at jeg beklager så mye og kommer til å søke fritak fra vervet mitt i Tinn Høyre. MDG-politiker dømt for Nav-juks Det er også en rekke listekandidater som har dom for å ha urettmessig skaffet seg penger fra fellesskapets midler. Blant annet gjennom Nav-juks. Christopher Johansen-Stanger står på annenplass på MDGs liste i Aurskog-Høland kommune. I 2019 fikk han en bedrageridom fra Nedre Romerike tingrett. Da han jobbet på en Kiwi-butikk i 2016, meldte han inn for få arbeidstimer til Nav. Slik fikk han utbetalt 81.304 kroner i dagpenger han ikke skulle hatt.  Johansen-Stanger sier til Aftenposten at det var han selv som tok kontakt med Nav for å rette opp feilen. «Jeg var uoppmerksom og begikk en feil i 2016 som for lengst er rettet opp i», skriver han i en tekstmelding.  Mottok 250.000 for mye i dagpenger Også Liberalistenes førstekandidat på Senja er dømt for å ha jukset med meldekortene. I 2018 ble Alexander Dahl dømt for grovt bedrageri. I 2014 mottok han uriktig 254.490 kroner i dagpenger.  Dahl oppga ikke til Nav at han samtidig arbeidet i hjemmetjenesten i Klæbu kommune. «Dette er en beklagelig sak som ligger langt bak i tid, partiet er nå informert. Det er bra at media følger med, og håper at de følger like godt med på politikere som er valgt inn som de gransker utfordrere», skriver Dahl i en tekstmelding til Aftenposten.  Han ønsker ikke å kommentere saken ytterligere. Aftenposten har også funnet kandidater fra Norgesdemokratene, Arbeiderpartiet og Frp som er dømt for Nav-juks.

Summary: Minst 492 straffedømte vil ha din stemme i det kommende kommunevalget, viser Aftenpostens undersøkelser.

Summary: Enkelte har fengselsdommer for alvorlige lovbrudd, deriblant økonomisk kriminalitet, vold, seksualforbrytelser og narkotikaforbrytelser.

Summary: De straffedømte er kandidater fra samtlige partier. 23 personer er 1. kandidater for sitt parti.


Naiela, 34, utvisas med sina fyra barn: ”Riskerar att könsstympas”

Naiela och hennes fyra barn ska utvisas till Egypten. Där riskerar de könsstympning och bortgifte. Migrationsverket anser dock att hon kan ”stå emot påtryckningarna från släkten” eller flytta till en annan stad. – Om mina bröder bestämmer att jag får leva och inte dödar mig så kommer jag inte kunna stå emot det de säger, säger Naiela. Den 11 augusti lyfter flyget från Arlanda. På planet kommer ensamstående mamman Naiela, 34, sitta med sina fyra barn. Efter nio år i landet ska de nu utvisas till Egypten och skiljas från sin pappa. Familjen bor i en liten lägenhet i Flen. De fyra barnen – Hanan, 10, Ghazl, 8, Sidra, 6, och Khaled, 4, delar rum. Det står en liten tv i ett av rummets hörn, ett barnprogram är på. – Mamma, jag vill gå ut med mina vänner, viskar Sidra. – Du får göra det snart, får hon till svar. Födda i Sverige I flera år har familjen försökt få uppehållstillstånd men nu har resan kommit till sitt slut. De har fått ett utvisningsbeslut som inte går att överklaga. – De kan göra vad de vill med mig men jag tänker på mina barn. De förtjänar att leva som alla andra barn och ha en framtid, säger Naiela. Barnen sitter på golvet i sitt rum och leker med sina färgglada leksaker. Gula bilar, nallar och dockor. Hanan plockar upp en liten rosa klänning. Det är dags för hennes docka att byta om. De tre yngsta är födda i landet. Alla fyra går på svenska skolor, pratar flytande svenska och har sina vänner här. Nu har barnen sommarlov. Efter lovet skulle Ghazl börja andra klass. – Jag hoppas på att få många vänner, kanske tio stycken, säger hon med ett leende på läpparna. Könsstympad och bortgift Naiela föddes i en religiös och konservativ familj i norra Egypten. Hon är yngst i syskonskaran med fyra bröder och sex systrar. Redan som barn drömde hon om att plugga på högskola och försörja sig själv. Men drömmen kändes långt bort. Sådant är förbjudet i familjen, berättar hon. Kvinnor ska vara hemma med barnen medan männen jobbar. Allt annat innebär skam för släkten. Sju år gammal tvingades hon bära slöja. Och vid nio års åldern utsattes Naiela för könsstympning – ett övergrepp som påverkar henne än i dag. – Jag ville leka som andra barn men jag behövde vara som en vuxen. Åren gick och Naiela trotsade släkten. Med hjälp av sin morbror började hon plugga till socionom. Men hon fick familjen emot sig och som 20-åring blev hon bortgift. Med sin 1-åriga dotter Hanan i famnen flydde hon förtrycket i Egypten, tillsammans med sin man som hade hamnat i politiska konflikter. Jakten på uppehållstillstånd 2014 ansökte familjen om asyl i Sverige. Två år senare fick de avslag och utvisningsbeslut. Naiela skulle då lämna Sverige med sina barn. Hon gick till egyptiska ambassaden för att skaffa pass. Men ambassaden sa att barnen inte är egyptiska medborgare, de är födda i Sverige. Naiela lyckades inte skaffa resehandlingar, trots att hon vid den tidpunkten var villig att lämna landet. Naiela skilde sig 2019 och blev en ensamstående mamma. Det väckte stor ilska bland släkten i hemlandet. Hon har även anklagats för otrohet och har fått motta allvarliga hot, berättar hon. Två år senare slutade familjens utvisningsbeslut gälla. Enligt lag kan en person som aktivt försökt lämna landet få uppehållstillstånd när beslutet går ut. Men Migrationsverket anser att Naiela har varit negativt inställd till utvisning och att hon därmed inte får uppehållstillstånd.  Naiela menar att hon efter skilsmässan inte kan resa in i Egypten, eftersom hon nu utsätts för allvarliga hot från släktingar. Hoten har bland annat bestått av meddelanden om att hon vid ett återvändande kommer att dödas. Att hennes barn kommer att tas ifrån henne, att hon är en ”smutsig kvinna” som kommer hängas ut på sociala medier. Att hon befläckat sin före detta mans ”heder”. Naiela har dokumenterat hoten, som är på arabiska, och lämnat över en usb-sticka till Migrationsverket. Men myndigheten beslutade om att inte översätta innehållet. Och bedömde att hoten inte går att härleda till specifika personer. Migrationsverket skriver i ett mejl till Aftonbladet att myndigheten inte har ifrågasatt att bevisen innehåller hotfulla meddelanden på arabiska och har därför inte bedömt att det har varit nödvändigt att översätta dem. ”Vi bedömer dock inte heller att Naiela gjort sannolikt att hoten kom från de personer hon hävdade. Även detta är ett skäl till att det inte ansågs finnas anledning att översätta hoten.” Risk för könsstympning och bortgifte Naiela kommer från Egyptens mest konservativa delar. I landet är 87 procent av flickor och kvinnor i åldrarna 15–49 könsstympade, enligt Unicef. Vad gäller risken för könsstympning skriver Migrationsverket i sitt beslut att det ”inte framkommit några omständigheter som indikerar att du inte skulle förmå att stå emot påtryckningarna från släkten”. Att könsstympning är olagligt och Naiela därför skulle kunna vända sig till egyptiska myndigheter. Att familjen även kan bosätta sig i en annan del av Egypten för att undgå släktens påtryckningar. – Som kvinna får man inte göra som man vill. Man får inte ens lämna huset utan en man eller bo ensam med sina barn, säger hon. Migrationsverket skriver i ett mejl till Aftonbladet att man anser att Naiela kan få stöd i Egypten. ”Mot bakgrund av den landinformation som finns kring könsstympning bedöms Naiela kunna få stöd av egyptiska myndigheter. Det framgår även av landinformationen att även om andra släktingar kan vara pådrivande är det mycket ovanligt att en könsstympning genomförs utan föräldrarnas tillåtelse i Egypten”, skriver Migrationsverket. Har ni tagit hänsyn till barnens bästa i beslutet? ”Ja, barnets bästa har beaktats. Barnets bästa är dock inte den enda eller avgörande faktorn vid bedömningen av om ett uppehållstillstånd ska beviljas och i detta ärende, precis som i andra, så har barnets bästa även vägts mot övriga rättsliga frågor”. Migrationsverket bedömer inte heller att flickorna riskerar att bli bortgifta. Att uppgifterna bygger på spekulationer om vad som kan hända när de återvänder. ”Hanan är nio år gammal och Ghazl är sju år. Av tillänglig landinformation framgår det att det är ovanligt att flickor i den åldern gifts bort mot sin vilja”, står det i beslutet. ”Vet ingenting om Egypten” Barnens pappa är från Palestina, vilket innebär att han är statslös. Han kan inte bli utvisad och blir därmed kvar i Sverige. – Vi vill leva med pappa också, och med mamma, säger Hanan och tillägger: – Jag känner ingen där, jag har inga vänner där. Om mamma dör då har vi ingen att leva med då. Hanan, Khaled och Sidra har en gemensam dröm – att bli läkare i framtiden. – I Sverige kommer jag kunna bli en läkare men i Egypten kan man inte bli det när man är en flicka, säger Hanan. Ghazl vill däremot bli en konstnär, hennes målningar hänger på väggen i det trånga rummet. Stämningen blir låg och de glada minerna försvinner när frågan om Egypten kommer upp. – Vi är ledsna, vi vill inte släppa Sverige. Vi vill vara kvar här. Om vi åker då kommer vi kanske inte få komma tillbaka, säger Ghazl och kramar om sin docka. – Jag vet ingenting om Egypten, säger hon.

Summary: Naiela och hennes fyra barn i Flen ska utvisas till Egypten trots hot från släkten och risk för könsstympning.

Summary: Migrationsverket anser att Naiela kan stå emot påtryckningar från familjen eller flytta till en annan stad i Egypten.

Summary: Utvisningen, som inte kan överklagas, sker den 11 augusti trots att barnen är födda och uppvuxna i Sverige.


Valnes mener han fintet ut Klæbo: – Jeg setter meg selv sjakk matt

RUKA (VG) For første gang på tre år klarte Erik Valnes å senke Johannes Høsflot Klæbo i en sprint. Begge tror taktiske valg ble avgjørende.  – Jeg var virkelig frempå i dag og faktisk fintet ham litt, slik han pleier å finte oss andre, sier Valnes etter seier i verdenscupåpningen til VG. – I finalen er det brukbart, helt til jeg roter. Jeg tar rett og slett feil valg inn i siste bakken. Jeg setter meg selv sjakk matt, sier Klæbo. – Du kan ikke gi Valnes forsprang inn i den bakken, da er det bare å pakke sekken og dra hjem. – Beskriv den taktiske bommen? – Jeg burde gått mer til venstre når jeg ser det i ettertid. Det er det man får på Beitostølen: Litt følelsen av å gå i felt og hvor mye «stream» det er på ski.  – Jeg timer «streamen» for dårlig. Men samtidig er jeg greit fornøyd med at jeg er i finale og at kroppen kjennes ut som den gjør. Klæbo er beryktet for å være sylskarp taktisk normalt sett.  – Det er første skirenn i år. Jeg får legge det på det. Jeg står ikke her og er skuffet. Jeg burde tatt et annet taktisk valg der, men jeg gjør heller dette nå enn senere. Det er greit å gjøre det en dag kroppen ikke kjennes helt rå ut, sier Klæbo.  – Du har blitt slått i Ruka et par ganger (to ganger mot Valnes, en gang mot Aleksandr Bolsjunov og en gang mot Aleksandr Terentjev), er det noe du ikke liker med løypa? – Det har variert litt. Det er en fin løype, absolutt. Jeg tror det handler om at det. er tidlig i sesongen. Her er du veldig avhengig av å være superpigg muskulært, det Valnes gjør er imponerende og ingen overraskelse. Jeg er ikke sjokkert over han vinner her.  Valnes føler seg nemlig i storform. Han vant sprint og 10 km klassisk på Beitostølen under nasjonal åpning sist helg.  – Jeg orket å være foran og offensiv. Det er ikke dumt. Det er flere sprinter jeg gjerne skulle vært mer offensiv, sier Valnes. Tidlig i finalen nektet han å kjøre en utforbakke i førsteposisjon.  – Det var kanskje litt psykologisk spill. Det var ikke meningen å kaste Mats William Jenssen under bussen og sende han først ned. Det er litt stillingskrig. Man vil ikke sette seg ned først i hockey der, sier Valnes. Slik beskriver han avslutningen:  – Når jeg kommer på toppen av siste bakken, ikke har et glipptak og har gått den til terningkast, da vet jeg at «nå er det bare er opp til meg selv». Og jeg vet at om jeg har en normal dag, så vinner jeg. Man glemmer smerte i en sånn situasjon.

Summary: Erik Valnes vant over Johannes Høsflot Klæbo i en verdenscupsprint for første gang på tre år. Begge gangene i Ruka.

Summary: Klæbo mener taktiske valg var avgjørende for nederlaget i hans etter første løp for sesongen etter covidsykdom.

Summary: Valnes la seg først i siste utforbakke og klarte å holde Klæbo bak seg.

Summary: Valnes mener han løste siste stigning til terningkast seks.


Sverigedemokraterna svänger – står nu bakom klimatmålet

Tidöpartierna har förhandlat fram en gemensam klimatpolitik, erfar Aftonbladet. Uppgörelsen innebär att Sverigedemokraterna svänger och nu skriver under på Sveriges klimatmål om nollutsläpp 2045, enligt källor. Syftet med uppgörelsen beskrivs också vara att hindra oppositionen från att splittra SD och regeringen om klimatet.  Regeringen och Sverigedemokraterna väntas i dag presentera en klimatuppgörelse som innehåller ett antal principer som ska vara vägledande för Sveriges framtida klimatpolitik.   En nyhet i uppgörelsen är enligt flera källor att Sverigedemokraterna skriver under på Sveriges klimatmål. Klimatmålen innebär att Sverige ska ha ”nettonollutsläpp” av växthusgaser 2045, ett mål som samtliga riksdagspartier utom SD tidigare har erkänt.  Betydligt mer överens Sverigedemokraterna har istället haft uppfattningen att det är mer effektivt att försöka få andra länder, som släpper ut mer växthusgaser än vad Sverige gör, att minska sina utsläpp. – Det viktigaste är att se hur vi från svensk sida kan påverka utsläppen på global nivå, har SD:s klimatpolitiska talesperson Martin Kinnunen tidigare sagt till DN.  Uppgörelsen är enligt källor i regeringen och i SD ett försök från Tidöpartierna att uppvisa enighet i klimatfrågan och på så vis hindra oppositionen från att försöka påvisa splittring mellan partierna. – Detta är framförallt viktigt för att tydliggöra att vi är betydligt mer överens kring klimatpolitiken än vad det framstår som, säger en källa. Bekräftar på presskonferens Enligt källan innebär uppgörelsen också att de så kallade etappmålen, alltså delmål hur det stora klimatmålet ska nås, ses över. Det ska också finnas samsyn beträffande översyn om klimatpolitiska rådet.  På en presskonferens under tisdagen kom beskedet. – Hela regeringsunderlaget står nu bakom Sveriges klimatmål med nollutsläpp 2045, sa klimatministern Romina Pourmokhtari.  Hon slår fast att det är en viktigt förutsättning för regeringens fortsatta väg framåt i kommande klimathandlingsplan. Statsminister Ulf Kristersson presenterade att klimatpolitiken ska utgå från tre principer: Ett internationellt perspektiv, där EU är en central aktör för vidare samtal med resten av världen. Den ska bygga på elektrifiering och kräver därför utbyggnad av den svenska kärnkraften och den ska förenas med ekonomisk tillväxt. Energi- och näringsminister Ebba Busch och Sverigedemokraternas klimat- och miljöpolitiska talesperson Martin Kinnunen medverkade även under presskonferensen.

Summary: Tidöpartierna har kommit överens om en gemensam klimatpolitik, inklusive Sverigedemokraterna som nu stöder Sveriges klimatmål om nollutsläpp 2045.

Summary: Syftet med överenskommelsen är att förhindra oppositionen från att skapa splittring mellan SD och regeringen kring klimatfrågor.

Summary: Nyheten kommer att presenteras under en presskonferens med deltagande av bland annat statsminister Ulf Kristersson och klimatminister Romina Pourmokhtari.


Aftenposten erfarer: Byrådserklæringen presenteres på Deichman i morgen

Frps bystyregruppe har besluttet å godkjenne samarbeidsavtalen med Høyre, Venstre og KrF. Dermed er det flertall for et nytt borgerlig byråd. Sentrale kilder bekrefter overfor Aftenposten at byrådserklæringen presenteres tirsdag.  «Fremskrittspartiets bystyregruppe har i kveld vedtatt å inngå en samarbeidsavtale med Høyre, Venstre og KrF», skriver Frps påtroppende gruppeleder Magnus Birkelund i en SMS til Aftenposten. Dermed er det enighet i forhandlingene om byrådsmakten i Oslo. Høyre og Venstre danner et mindretallsbyråd, med støtte fra de to andre borgerlige partiene. Det borgerligere byrådet vil erstatte åtte år med rødgrønt styre i hovedstaden. Frps bystyregruppe møttes mandag kveld for å ta stilling til en fremforhandlet samarbeidsavtale. Den vil bli presentert på Rådhuset klokken 08:00 tirsdag morgen.  Venstre og Høyre stemte over og godkjente både byrådserklæringen og samarbeidsavtalen i møter hver for seg søndag. Byårdseklæringen legges frem klokken 13 tirsdag på Deichman biblioktek, får Aftenposten bekreftet.  – Jeg er glad for at det nå ligger til rette for et godt samarbeid mellom de borgerlige partiene i bystyret. Det er jeg sikker på vil gi gode resultater for innbyggerne i Oslo, sier påtroppende byrådsleder Eirik Lae Solberg til Aftenposten. Samarbeidsavtale med Frp og KrF  Avtalen skal inneholde politiske gjennomslag for både Frp og KrF. I retur lover de to borgerlige partiene at de i utgangspunktet skal samarbeide med de kommende byrådspartiene Venstre og Høyre om budsjett og om politiske saker. Etter det Aftenposten får opplyst, får Frp varaordføreren. Dagsavisen har meldt at dette blir Julianne Ofstad, tredjekandidat på Frps Osloliste. Det bekrefter Ofstad selv overfor Avisa Oslo. Mandag ble det sendt ut pressemelding fra Oslo bystyre om nøkkeloverrekkelse i Oslo rådhus, der Oslos nye ordfører skal overta etter avtroppende ordfører Marianne Borgen (SV).  Nøkkeloverrekkelsen finner sted rett etter at bystyret har konstituert seg og valgt ny ordfører for byen, heter det i meldingen. Konflikt i Frp  Avisa Oslo skriver mandag om en opprivende konflikt mellom Frps bystyregruppe og fylkesstyret i forbindelse med samarbeidsavtalen.  I et møte i fylkesstyret i Oslo Frp 18. september vedtok partiet følgende formulering: «Oslo FrP støtter ikke et byråd vi ikke selv er en del av.» Dermed hindret i praksis fylkesstyret sine folkevalgte representanter fra å forhandle om en samarbeidsavtale. Ingen av Frps innvalgte bystyrekandidater sitter i fylkesstyret. Også Aftenposten er kjent med at det oppsto en konflikt mellom de folkevalgte representantene og fylkesstyret som følge av vedtaket. Tirsdag 10. oktober fattet imidlertid fylkesstyret et nytt vedtak, der de åpnet for samtaler med de andre borgerlige partiene for å se om det er grunnlag for et samarbeid. Frist på onsdag Valgresultatet ga et klart borgerlig flertall i Oslo, men det har tatt tid for de borgerlige partiene å bli enige om en felles politisk retning for byen. Onsdag 25. oktober avholdes konstituerende bystyremøte med de nyvalgte representantene.  De borgerlige partienes mål har hele tiden vært å lande før dette. Kort tid etter valget inviterte Høyre de tre andre borgerlige partiene, Venstre, KrF og Frp, til samtaler. 26. september – drøyt to uker etter valgnatten – ble det klart at de fire borgerlige partiene ikke greide å finne sammen til et felles byråd, etter at Venstre erklærte at det var for stor avstand til KrF og Frp. Dermed gikk Høyre og Venstre inn for å danne et mindretallsbyråd, samtidig som de inviterte KrF og Frp til å utarbeide en samarbeidsavtale. Forhandlingene mellom Høyre og Venstre fant sted i kontorfellesskapet 657 på Hammersborg i Oslo sentrum.  Den siste uken har de fire partiene hatt samtaler, der målet har vært å lage en samarbeidsavtale.

Summary: Frps bystyregruppe har godkjent en samarbeidsavtale med Høyre, Venstre og KrF. Det gir flertall for et borgerlig byråd i Oslo.

Summary: Samarbeidsavtalen gir Frp og KrF politiske gjennomslag. Som takk skal disse to partiene jobbe med Høyre og Venstre om budsjett og politiske saker.

Summary: Det var en krangel mellom Frps bystyregruppe og fylkesstyre om avtalen. Men alle er nå enige om å jobbe sammen.


Fremtidsfullmakt: - Kan oppleves både ubehagelig og skremmende

Hva kan du bestemme i en fremtidsfullmakt, og hvordan sikre at ønskene dine blir innfridd? Ekspertene guider deg gjennom prosessen – punkt for punkt. Journalist og forfatter Siv J. Henningstad mener dette er de viktigste grunnene til at enkelte lar være å skrive en fremtidsfullmakt. Hun er overbevist om at dersom alle hadde visst hvilke konsekvenser det kan få ved ikke å ha «papirene i orden», ville det knapt vært et menneske som ikke hadde ordnet dette for lengst. Det var da hun selv gikk igjennom et arveoppgjør, at hun oppdaget hvor lite kunnskap hun hadde om et tema som virkelig kunne angå henne selv dersom hun ble alvorlig syk.  Og med den stigende interessen for arvespørsmål, kom også den økte forståelse for viktigheten av å ha en fremtidsfullmakt. Summen av dette resulterte i boken «Arven – om arv og arveoppgjør» som hun skrev i samarbeid med et titalls advokater med spesialkompetanse på området, og som ble utgitt i fjor.  I tillegg til å intervjue fagfolk, intervjuet hun også privatpersoner om deres personlige erfaringer. Og jo flere hun snakket med, desto mer klart ble det: Har man en fremtidsfullmakt, står man langt sterkere. – Pengene og de øvrige verdiene du sitter på, blir da forvaltet på den måten som du selv har bestemt. Det gir deg for eksempel muligheten til å bo hjemme selv om du skulle bli syk, ved at pengene dine blir brukt til å betale for ekstra tjenester, forteller Henningstad. Det mest grunnleggende – Jeg har full forståelse for at det kan oppleves både ubehagelig og skremmende å se for seg en fremtid som syk og pleietrengende. Men man må forsøke å tenke at det vil være enda verre dersom man havner i en slik situasjon og i tillegg opplever at ens interesser ikke blir ivaretatt. Det handler ganske enkelt om å trygge de årene av ditt liv der du er som mest sårbar, forteller advokat Marianne Aarbakke i interesseorganisasjonen Huseierne.  Hun har spesialisert seg på nettopp arv og fremtidsfullmakt. Noe av det første – og viktigste – er at du bestemmer deg for hvem som skal representere deg og ivareta dine interesser dersom du skulle havne i en situasjon hvor du ikke lenger er i stand til dette selv. Det kan for eksempel skje dersom du blir rammet av slag, blir utsatt for en alvorlig ulykke eller at du blir dement.  Vedkommende du velger, får da status som din fullmektig. Før du blir syk, kan ikke fullmektigen foreta seg noe som helst, og har ingen ting med dine disposisjoner å gjøre. Det er først når du blir syk, at fremtidsfullmakten trer i kraft.  – En fullmektig kan være ektefelle, samboer, barn, eller en person du stoler på, forteller Aarbakke. Men hva om du for eksempel blir dement uten å ha skrevet en fremtidsfullmakt?  Da vil Statsforvalteren oppnevne en verge til deg. Er du gift eller samboende, vil vergen som oftest bli ektefelle eller samboer. Bor du alene, men har barn eller søsken, vil disse komme i betraktning. Har du ikke det, vil du kunne få oppnevnt en verge som du ikke kjenner, og som følgelig heller ikke kjenner dine ønsker og behov.  En verge vil ikke ha de samme fullmakter som en fullmektig har. Men med en fremtidsfullmakt kan fullmektigen (din egne oppnevnte verge) få et langt videre handlingsrom enn en verge ville hatt under offentlig vergemål. TIPS: Har du demens/Alzheimers i familien, er det spesielt viktig å ha skrevet en fremtidsfullmakt. Nærstående familie Er du gift, og du havner i en situasjon der du ikke lenger er i stand til å ivareta dine egne interesser, og ikke har skrevet fremtidsfullmakt, vil som sagt ektefelle sannsynligvis bli oppnevnt som verge. Men når det er Statsforvalteren som foretar en slik oppnevnelse – selv om det er ektefellen som bli oppnevnt – vil det også gi en del begrensninger. Blant annet kan du ikke dele ut forskudd på arv.  Har du oppnevnt en fullmektig og skrevet ned ditt ønske om for eksempel arveforskudd i en fremtidsfullmakt, stiller saken seg derimot ganske annerledes. Ikke rent sjelden får advokat Marianne Aarbakke spørsmål om det holder at ektepar/samboere skriver én fremtidsfullmakt – eller om det er nødvendig med to. Hun anbefaler at man har hver sin: – Partnere blir sjelden mentalt syke samtidig, og de kan også ha ulike ønsker i sin fremtidsfullmakt. Herr Hansen ønsker kanskje å bli plassert foran TV-en for å se Tour de France hver juli i selskap med favorittvinen sin, mens fru Hansen ønsker å bli tatt med i operaen en gang i måneden. Da er det mest praktisk at de har hver sin fremtidsfullmakt, forteller hun. Men hva om ektefellen eller samboeren din, som du har oppnevnt som fullmektig, også skulle bli syk, og hverken er i stand til å ivareta sine egne eller dine interesser? Skulle dette inntreffe, er det en stor fordel dersom fremtidsfullmakten peker på ytterligere en fullmektig som kan tre inn dersom en slik situasjon skulle oppstå. Dette kan for eksempel være barna. – Når det gjelder mindre disposisjoner, som for eksempel fullmakt til å ta penger ut av kontoen din for å betale strømregningen eller kommunale avgifter, holder det med én fullmektig. Erfaringsmessig oppleves det veldig upraktisk dersom to eller flere barn må være sammen om dette. Og så kan man heller bli enige om at alle barna skal trekkes inn ved større transaksjoner, som for eksempel ved salg av fast eiendom, foreslår advokat Aarbakke. – Men hva om barna skulle bli uenige om noe i denne prosessen? – Står det klart og tydelig i fremtidsfullmakten hvordan mor eller far ønsker at saker og ting skal være, desto bedre er det. Men selvfølgelig: Jo flere som involveres i en slik prosess, desto større er risikoen for at uenigheter oppstår. I verste fall kan krangel og uoverensstemmelser bli stående i veien og trenere eller ødelegge for den sykes interesser. – Hva kan den som oppretter fremtidsfullmakten gjøre for å redusere denne risikoen? – Har du flere fullmektiger, er det viktig å regulere forholdet mellom dem på en fornuftig måte. Mange gjør ikke dette, noe som vil kunne gjøre det vanskelig for fullmektigene å forstå om de må treffe beslutninger sammen, eller om hver av dem kan treffe beslutninger på egen hånd. Åpenhet og dialog med barna helt også viktig. Trekk de inn i prosessen så tidlig som mulig. Jo mer forberedt de er, desto større er sjansen for at alt går smertefritt, mener Marianne Aarbakke. Dine ønsker avgjør Og så: Hva er det som er naturlig å ta opp og avklare i en fremtidsfullmakt? Det vil selvfølgelig avhenge ut ifra hvilken situasjon man finner seg i, og hvilke ønsker man har. Det vanligste er: – Her er det viktig at man har sett for seg ulike scenarioer, og tenkt igjennom hva man ønsker i de ulike situasjonene som kan oppstå, forteller Marianne Aarbakke. Men sett at det ikke er noen vei utenom en sykehjemsplass: hva skal skje med huset eller leiligheten som du ikke lenger kan bo i? Er det snakk om salg? I så fall: Hvordan skal inntektene fra dette salget fordeles? Og hva med innbo og løsøre? Er det noen av barna eller barnebarna som har ønsket seg noe spesielt, eller som du vil tilgodese? Eller kanskje du vil donere alt til bruktbutikken som en veldedig organisasjon driver? – Ting du ønsker ordnet mens du er i live, hører hjemme i en fremtidsfullmakt. Ting du ønsker ordnet etter din død, hører hjemme i et testament, forteller Aarbakke, og legger til at dersom du ønsker at barna dine skal selge det du har av fast eiendom dersom du havner på sykehjem, så bør dette presiseres tydelig i fremtidsfullmakten. – Ta i så fall også med kommunenummer, samt gårds- og bruksnummer. Jo tydeligere, desto bedre. TIPS: Vi har nevnt at det man ønsker, må presiseres tydelig. Dermed er vi inne på språket. Det er svært viktig at det som står i fremtidsfullmakten ikke er til å misforstå. Er ordlyden uklar, eller innholdet ufullstendig, kan man risikere at de ønskene man har, ikke blir fulgt opp slik man har sett det for seg. Signering og oppbevaring Du har nå kommet så langt at du har valgt en fullmektig, du har tenkt nøye igjennom alt du ønsker å ha med, du har orientert eventuelle barn, og du har skrevet ned dine ønsker (på egen hånd, eller ved at du har fått hjelp) og det gjenstår bare noen detaljer – for øvrig noen svært viktige detaljer: – Skal fremtidsfullmakten tinglyses? – Nei, den skal ikke tinglyses. Den kan heller ikke oppbevares hos Tingretten, slik et testament kan. Har du ektefelle og de to barna dine som fullmektiger; lag fire originaler. Da har alle involverte hver sin, og de er bedre sikret dersom en skulle bli borte. – Hva om man forandrer mening, og ønsker å gjøre forandringer i ettertid ... Er det for sent? – Nei, slett ikke. Skulle du angre på noe du har skrevet, og du fortsatt er ved dine fulle fem, er det ikke noe i veien for å trekke fremtidsfullmakten, eller forandre på innholdet. Men da må du starte prosessen forfra igjen, opplyser advokat Marianne Aarbakke. Kontroll over eget liv Journalist og forfatter Siv J. Henningstad har, kanskje ikke så overraskende, for lengst skrevet sin egen fremtidsfullmakt. Hun har gått dypt inn i materien, sett for seg ulike scenarioer, og tenkt nøye igjennom hva hun ønsker skal skje dersom hun skulle havne i en situasjon der hun vil være avhengig av hjelp resten av livet. – Hvis jeg skulle bli dement, få slag eller av andre grunner bli ute av stand til å ta egne avgjørelser, har jeg nå en plan for hvordan jeg vil bo, hvilken type hjelp jeg ønsker meg, og hvordan jeg vil bruke alderdommen min, forteller Henningstad. – Hva har vært spesielt viktig for deg å ha fokus på når det gjelder innholdet i fremtidsfullmakten? – Det har vært å tenke igjennom hva det er som gjør meg glad. Hva er det som gir meg inspirasjon? For meg er naturen svært viktig. Selv om jeg skulle bli dement eller få slag, vil jeg bli kjørt eller få tilgang på transport som kan få meg dit jeg trives best. Det har vært viktig for meg å få med at ingen eiendommer eller verdier jeg har, kan selges før jeg har gått bort. På den måten har jeg sikret meg muligheten til å dekke det som måtte oppstå av kostnader. Selvfølgelig satser jeg på at jeg blir frisk og eldgammel, og at fremtidsfullmakten aldri trenger å hentes frem. Men skulle det bli nødvendig, vet jeg at ting går som jeg har bestemt. Det gir meg en følelse av å ha mer kontroll over mitt liv, konkluderer Siv J. Henningstad. Skrive selv – eller få hjelp? Og helt til slutt: Skal man skrive fremtidsfullmakten selv, eller bør man søke profesjonell hjelp? Det finnes flust av fremtidsfullmakter på nettet, aldeles gratis. Det er jo fristende å bruke en av disse som mal. Men er det trygt? Vi spør juridisk direktør Tone Molvær Berset i Forbrukerrådet: – Det er noen formelle krav som må være i orden når man oppretter en fremtidsfullmakt, så vi anbefaler at man setter seg godt inn i hva man må passe på når en oppretter et slikt dokument. Statsforvalteren har mye og god informasjon om fremtidsfullmakter, hvilke krav til innhold og utforming som gjelder, og eksempler på fullmakter. Jeg anbefaler at man begynner der. Det er også statsforvalteren som bestemmer når en fullmakt skal tre i kraft. – Hvis vi ikke tør gjøre det selv, hvordan skal vi da orientere oss i mylderet av tilbydere? – Det finnes mange advokater som tilbyr å opprette fremtidsfullmakter. Da anbefaler vi i så fall at du sjekker pris hos flere før du bestemmer deg, konkluderer Molvær Berset.

Summary: Stadig flere søker hjelp med å sette opp fremtidsfullmakter for å sikre sine interesser og ønsker når de ikke lenger kan ivareta dem selv.

Summary: Dette kan omhandle økonomi, bolig, helse og andre viktige aspekter av livet.

Summary: Å ha en fremtidsfullmakt gir større kontroll over eget liv og bidrar til at ens ønsker og behov blir ivaretatt selv når man ikke lenger kan ta avgjørelser selv.

Summary: Du kan blant annet bestemme hvem som skal representere deg og ha tilgang til kontoene dine eller dialog med det offentlige, og bestemme om du ønsker at vedkommende skal gi for eksempel forskudd på arv eller andre ordninger du ønsker.

Summary: Du og din eventuelle partner bør ha én hver, siden man sjelden blir syk samtidig.

Summary: Journalist og forfatter Siv J. Henningstad har intervjuet en fagfolk og privatpersoner, og funnet løsninger som passer for henne.


Flere politikere langs Widerøe sine ruter er overrasket over nyheten om Norwegian-oppkjøpet. Nå håper de flytilbudet langs kortbanenettet kan forbedres. Tidligere torsdag ble det klart at Norwegian har inngått avtale om å kjøpe Widerøe for 1,125 milliarder kroner. Kjøpet kan ikke gjennomføres før konkurransetilsynet har godkjent det.  Likevel frykter reisende ytterligere kutt i rutene til selskapet. Kort fortalt: Norwegians kjøp av Widerøe – Widerøe-flyene er vår buss og trikk Ordfører i Båtsfjord kommune, Ronald Wærnes (Sp), er overrasket over oppkjøpet, men ønsker Norwegian velkommen.  – I utgangspunktet synes jeg det er spennende. Vi må bare ønske Norwegian lykke til.  Wærnes forteller at Widerøe har en spesiell plass i Nord-Norge, og at de er helt avhengig av rutetilbudet de i dag tilbyr. – Widerøe-flyene er vår buss og trikk. Berlevåg-ordfører Rolf Laupstad (Ap) sammenligner også Widerøes tilbud med kollektivtrafikk. Han mener dog at dagens løsning ligger på et minimumsnivå. — Du reiser klokken åtte fra Berlevåg lufthavn, så lander du på Gardemoen halv to. Det er god gang, i vårt hode er det ganske kjapt. Han ser et klart forbedringspotensial, og håper oppkjøpet kan bidra til at Norwegian samkjører rutene sine fra større flyplasser med kortbanenettet.  Håper på fleksible reiser –Mange, særlig i Nord-Norge, må bytte fly flere ganger for å komme fram dit de skal, forteller Geir Iversen (Sp), medlem av Transportkomiteen og stortingsrepresentant fra Finnmark. Nå håper han at oppkjøpet kan gjøre det enklere og mer fleksibelt med gjennomgående flyreiser. Han understreker at mange av rutene til Widerøe er sponset av myndighetene og at oppkjøpet ikke vil ha noe å si for disse.  – Det viktigste for flytilbudet i distriktene er FOT-rutene på kortbanenettet, de er uberørt av oppkjøpet, sier Iversen. -Uten Widerøe ville vi ikke hatt noe Nord-Norge Widerøe har i mange år flydd disse rutene, og har fått en viktig plass i lokalsamfunnet. Kanskje spesielt i Bodø. – Vi må sette oss ned og ha et møte med Widerøe for å høre hvilke konsekvenser oppkjøpet får. Vi ønsker selvsagt et best mulig forhold med dem. De er største private arbeidsgiveren i kommunen vår, forteller Varaordfører i Bodø, Ola Smeplass (Sp). Smeplass er, som flere andre VG har snakket med, overrasket over oppkjøpet. Han er spent på hva det vil ha å si for Widerøe sin videre drift. Det er i dag 971 ansatte tilknyttet hovedkontoret i byen. – Widerøe har vært en fantastisk bidragsyter i Bodø i mange år.  Vi satser på at det vil fortsette.  Varaordføren legger til at det ikke bare Bodø flyselskapet er viktig for.  – Uten Widerøe ville vi ikke hatt noe Nord-Norge slik vi kjenner det.

Summary: Norwegian har inngått avtale om å kjøpe Widerøe for 1,125 milliarder kroner. Kjøpet er ikke godkjent av Konkurransetilsynet ennå.

Summary: Politikere i distriktene etterlyser bedre ruter og mer fleksibilitet etter oppkjøpet. Widerøe-flyene er avgjørende for transporten i Nord-Norge.


Lagkameratene reagerer på belastningen: – Det er helt hinsides

Landslagsspillerne ser med skepsis på det som er i ferd med å skje i internasjonal toppfotball.  – Den har jo blitt helt hinsides. Det har den.  Kristoffer Ajer snakker om kampbelastningen til Erling Braut Haaland, Martin Ødegaard og de andre toppspillerne i Europa.  Ekspertene og landslagssjef Ståle Solbakken mener belastningen nærmer seg et bristepunkt.  Fredrik Aursnes ga seg i forrige uke med landslagsfotball. Han ville prioritere sin tid annerledes.  – Han har behov for å puste ut mellom slagene, sa Ståle Solbakken da.  Landslagsgutta har forståelse for sin gamle lagkamerats valg. Nå mener de programmet begynner å bli vel heftig.  – Jeg sjekker appen og ser at de aller beste lagene spiller hver tredje dag. Det er ekstremt. Så har vi besluttet at det var en god idé å forlenge kampene også. Så det har blitt litt vilt, sier Kristoffer Ajer.  Han spiller selv for Brentford og runder fort 40 kamper denne sesongen om han spiller alt gjenværende for Premier League-klubben.  Det er altså halvparten av hva Erling Braut Haaland kan komme opp i neste sesong.  For å ta et annet eksempel: William Saliba, Martin Ødegaards lagkamerat i Arsenal, er en av dem som har spilt mest i Premier League denne sesongen. Han skal også til EM med Frankrike i sommer, og vil til slutt kunne ende opp i et voldsomt antall kamper:  Ajer beskriver hva det tøffe kampprogrammet gjør med en spiller: – Du må være ekstremt dyktig på å restituere. Det er ikke alltid like lett. Det kan være emosjonelt vanskelig etter kamper, om du har spilt en god eller dårlig kamp, å komme seg i en balansert sone som gjør at du kan sove godt. Det er diverse ting som påvirkes av å spille kamper så ofte. Jeg skjønner godt at folk trenger litt restitusjon, sier Ajer.  Ørjan Nyland nyter endelig mer spilletid i sin klubb Sevilla, men har likevel null problem med å se problematikken.  – Det blir færre uviktige kamper. Da jeg begynte på landslaget for snart elleve år siden så hadde vi flere privatkamper. Nå har det blitt flere viktigere kamper og mer økonomi i det, sier den rutinerte keeperen.  Temaet var opp til diskusjon hos spillerforeningen FIFPros kongress i Sør-Afrika før jul. Både i Norge og internasjonalt jobbes det med å legge press på FIFA og UEFA.  Neste sesong blir både Champions League og VM for klubblag større.  – Det er et tv-produkt. Det er rettigheter som blir solgt og det skaper en økonomisk gevinst. Samtidig er det en ekstra belastning for spillerne. Det er flere som har risiko for å bli skadet når det blir slik. Du ser at de store klubbene pusher 50 kamper, og så skal du ha landskamper i tillegg. Det blir en stor belastning og kan fort bli en skvis. Det er en belastning du kjenner, sier Ørjan Nyland.  – Har du tenkt det samme som Aursnes? At du etter hvert må prioritere?  – Man må nok det til slutt. Jeg har også en familie jeg skal tenke på. Fredrik kan snakke selv om hvorfor han tok valget, men når det blir mange kamper så har du ikke mye tid til deg selv. Når sesongen blir lengre og du har mindre fri mellom kampene, så blir det et skikkelig fotballjag. Det er et valg jeg respekterer og forstår, sier Nyland.

Summary: Landslagsspillere uttrykker bekymring for belastningen i internasjonal toppfotball

Summary: Kristoffer Ajer og Ørjan Håskjold Nyland snakker om kampbelastningen for spillere som Erling Braut Haaland og Martin Ødegaard

Summary: Aursnes valgte nylig å gi seg med landslagsfotball for å prioritere tiden annerledes

Summary: Landslagssjef Ståle Solbakken mener belastningen nærmer seg et bristepunkt

Summary: Dette diskuteres også i spillerforeningen FIFPro og legger press på FIFA og UEFA


Eksperter tror Wagner-gruppens leder er i livsfare

Leder av Wagner-gruppen, Jevgenij Prigozjin, kan bli tatt av dage tror to norske eksperter. En tredje ekspert tror risikoen er for stor til at det vil skje. Det eneste som er sikkert er at det er ekstremt mye usikkerhet. Alle VG har snakket med gir da også uttrykk for at det er veldig mange ting man ikke vet etter at Wagner-gruppen i går satte kursen mot Moskva. Senere på dagen trakk de seg tilbake og inngikk en avtale med russiske myndigheter for angivelig å unngå blodbad. Detaljene i avtalen er ikke kjent, men ifølge myndighetene skal Prigozjin ha gått med på å reise til nabolandet Belarus og straffesaken mot ham vil bli henlagt. Kreml har også opplyst at Wagner-soldatene som var med i marsjen mot Moskva lørdag ikke vil bli straffeforfulgt. Det statlige russiske nyhetsbyrået Ria Novosti skriver at Wagner-soldater som ikke deltok i marsjen vil kunne signere kontrakt med det russiske forsvarsdepartementet. – Når man plasserer Prigozjin i Belarus, som formelt sett er utenfor Russlands lange arm, kan ikke Putin fremstilles direkte ansvarlig. Det er snedig, men uformelt er det Putin som bestemmer i Belarus, sier Iver B. Neumann, direktør for Fridtjof Nansens Institutt, til VG.  – Jeg tror at Prigozjin på et eller annet vis forsvinner, sannsynligvis fordi han er tatt av dage. Men Wagner-soldatene har Putin lyst på og vil bruke. Han rekrutterer jo selv i fengslene, legger Neumann til. Wagner-gruppen er en av de største militære gruppene i Russland – som ikke er underlagt forsvarsdepartementet. Tror ikke de tør Sven G. Holtsmark, professor ved Institutt for forsvarsstudier (IFS), understreker at man kun kan snakke om velbegrunnede spekulasjoner både fra ham selv og andre, siden det er vanskelig å vite akkurat hva som foregår. – Jeg kan tenke meg at Prigozjin vil skape seg en ny rolle og fortsatt være en maktfaktor, men om han vil lykkes vet jeg ikke. Jeg regner ikke med at han har gitt seg. – Tror du han kan bli tatt av dage? – Jeg tror slett ikke de vil gjøre det. Jeg tror de regner usikkerheten og risikoen for altfor stor. Hvordan vil soldatene i Wagner gruppen reagere? Jeg regner ikke med at de tør å satse på den opsjonen, men jeg kan ta feil, sier Holtsmark og legger til at ingen heller forutså at partene skulle komme frem til en avtale slik de gjorde lørdag kveld. Vanskelig å tilgi Aage Borchgrevink, som har skrevet boken «Krigsherren i Kreml», tror Prigozjins dager kan være talte. – Jeg tror absolutt Prigozjin er i livsfare, sier Borchgrevink som er ansatt i Helsingforskomiteen. – Hvorfor? – Det må være veldig vanskelig å tilgi en slik ydmykelse som han tilførte «hele gjengen» i Kreml og Putin selv. – Kan du forklare? – Det er en helt ny fase i Russland etter det som skjedde i går. Prigozjin var den første opprøreren som trådte åpent fram. Nå er det et annet Russland. Et farligere Russland for Putin. Borchgrevink påpeker at det i virkeligheten er to krigsforbrytere mot hverandre.  – Prigozjin er en populist som har bygget seg opp på medier og sosiale medier. Han er på en måte en enda mer autentisk gangster enn Putin selv er. En oppgradert Putin, sier eksperten. – Ikke fremmed for å ta folk av dage Tobias Sæther, historiker og forsker ved Forsvarets høyskole, peker på at det er mye vi ikke vet og detaljer vi ikke har klarhet i etter det siste døgnets begivenheter. – Hva tror du vil skje med Wagner-leder Jevgenij Prigozjin – kan han bli tatt av dage? – Det har vi ikke grunnlag for å spekulere i, men det russiske regimet er ikke fremmed for å ta folk av dage. Det kommer an på hvilke interesser Kreml har i å holde ham i live, sier Sæther.

Summary: Lederen av den russiske leiesoldatgruppen Wagner, Jevgenij Prigozjin, kan være i fare, ifølge to norske eksperter. En tredje tror ikke det.

Summary: Wagner-gruppen trakk seg tilbake og inngikk en avtale med russiske myndigheter etter å ha satt kurs mot Moskva lørdag.

Summary: Det er fortsatt mange usikkerhetsfaktorer og detaljer vi ikke har klarhet i etter det siste døgnets begivenheter.


Rederi snur etter Houthi-angrep – innrømmer tentativ utleieavtale

Rederiet avviste først Houthi-angripernes anklager om at det norskeide skipet MT «Strinda» hadde israelske forbindelser. Nå deler de nye opplysninger: – Ble bedt om å ikke gå ut med dette før skipet var i trygghet, sier rederiet.  Mandag kveld ble det norskeide tankskipet MT «Strinda» truffet av en krysserrakett i Rødehavet utenfor Jemen.  Angrepet fant sted rundt 60 nautiske mil nord for Bab al-Mandeb-stredet.  I tillegg skal NMT «Strinda ha blitt angrepet med drone, som ble skutt ned av en fransk fregatt som også beskyttet det norske tankskipet.  Ingen av mannskapet på 22 - bestående utelukkende av indiske borgere - kom til skade i angrepet. Skipet klarte å kjøre videre for egen maskin.  Den jemenittiske Houthi-militsen har tatt på seg ansvaret for angrepet.  I en uttalelse på X/Twitter bekrefter en Houthi-talsmann angrepet på MT «Strinda», som de hevder var lastet med olje og på vei til Israel.  Skipet var imidlertid lastet med palmeolje og på vei fra Malaysia til Italia, opplyste administrerende direktør Geir Belsnes i rederiet J. Ludwig Mowinckel, som eier skipet.  Belsnes avviste tidligere enhver tilknytning til Israel.  – Det er feil. Det er ingenting på eiersiden, i lasten; ingenting med dette skipet har noe som helst med Israel å gjøre, sa direktøren til VG tirsdag morgen.  Det stemmer, fastholder han tirsdag ettermiddag – men det han ikke sa er dette:  – Det er inngått en tentativ avtale om å leie ut skipet til en reise ut fra Israel etter den reisen den er på nå, sier administrerende direktør Geir Belsnes.  Reisen skulle gå ut fra den israelske havnen Ashdod. Belsnes ønsker ikke å oppgi hvem motparten i avtalen er, men at reisen nå uansett ikke vil finne sted etter at skipet ble angrepet.  – Vi ble bedt av våre sikkerhetsrådgivere om å ikke gå ut med dette før skipet var i trygt farvann, sier Belsnes.  Rederi-direktøren spekulerer i om Houthi-militsen har fanget opp denne informasjonen via anløpslister for havnen Ashdod.  Jemen-ekspert Stig Jarle Hansen er helt klokkeklar på hvilken sammenheng angrepet må ses i.  – Houthi-militsen angriper ikke tilfeldig – dette er en del av støtten til Hamas, sier Hansen.  Stig Jarle Hansen er professor i historie og statsvitenskap ved NMBU. Han har nær kjennskap til konfliktene i området på begge sider av Bab-el-Mandeb – det trange stredet mellom Jemen i øst og Djibouti i vest som også kalles Tåreporten. – Jeg tror ikke skipet er angrepet fordi det er norsk. Jeg tror det er angrepet fordi houthiene mener de har indikasjoner på at skipet har noe med Israel å gjøre, sier Hansen.  Hansens uttalelser til VG ble gitt før det ble kjent at rederiet J. Ludwig Mowinckel hadde inngått en tentativ leieavtale av skipet fra en israelsk havn.   De siste ukene har det vært flere angrep på skip i Rødehavet, senest 3. desember da tre skip ble angrepet med droner og missiler av Houthi-militsen.  Ett av dem var det amerikanske krigsskipet USS Carney og de to andre var sivile fraktskip.  Da som nå mener Stig Jarle Hansen at det dreier seg om antatt israelsk tilknytning.  – Houthiene har tidligere sagt at de skal stoppe alle skip som enten anløper Israel eller som de mener har israelske eierinteresser.  Tirsdag formiddag gikk Utenriksdepartementet ut med en pressemelding der de fordømmer angrepet mot MT «Strinda».  – Vilkårlige angrep som dette er totalt uakseptable. Angrepene utgjør en dødelig fare for mannskap og forårsaker store økonomiske og materielle tap for uskyldige parter, sier statssekretær Eivind Vad Petersson. UD understreker legger til at de har oppfordret alle regionale aktører til å bidra til deeskalering for å unngå ytterligere negativ utvikling i regionen, sier Petersson.  Rederiforbundet reagerer også sterkt på hendelsen.   – Sivil skipsfart på gjennomseiling i regionen er under enhver omstendighet en uskyldig tredjepart i konflikten. Det må være en sentral prioritet å sikre at verdens viktigste forsyningslinjer holdes åpne, sier administrerende direktør i forbundet, Harald Solberg i en pressemelding.  Houthi-militsen har vokst som en politisk og militær maktfaktor under krigen i Jemen. Bevegelsen beskyldes for å motta utenlandsk støtte, spesielt fra Iran og den libanesiske gruppen Hizbollah.  Den amerikanske sentralkommandoen har ved tidligere angrep i Rødehavet sagt at de har all grunn til å tro at Iran har muliggjort angrepene, selv om de utføres av Houthi-militsen i Jemen.  – Helt fra begynnelsen har den antiisraelske holdningen vært viktig, men har egentlig ikke manifestert seg før nå, sier Stig Jarle Hansen.  I tillegg til det ideologiske motivet, som handler om å støtte Hamas i krigen mot Israel, peker Jarle Hansen på Houthi-militsen egne geoplitske interesser.  – De ønsker å vise makt og at de har innflytelse i området.  Angrepene er også en måte å demonstrere sin maritime makt, mener forskeren, og peker på gruppens missiler, helikoptre og en hærstyrke på mellom 100.000 og 150.000 mann.  Bab al-Mandeb-stredet, som forbinder Rødehavet med Adenbukta, er en viktig strategisk handelsåre for internasjonal shipping. Det er den eneste gjennomfartsåren mellom Asia og Europa, foruten den lange veien rundt Afrika.  – Dette kan få store konsekvenser for Norge som sjøfartsnasjon. Som en tung eksportør av gass er dette transittområdet svært viktig for oss.  SE: Houthi-bevegelsen kaprer et skip i Rødehavet i november.  Økte spenninger i området kan komme til å påvirke verdens energipriser i særlig grad, men også potensielt prisene på andre varer, mener forskeren.  – Ulempen for houthiene er at dette kan slå tilbake på dem. Store makter som Kina, India og fremvoksende Indonesia har så langt brydd seg lite om konflikten i Jemen, sier Hansen.  – Når det blir bruduljer for energitransporten i området kan disse maktene komme til å reagere.

Summary: Mandag kveld ble det norskeide skipet MT «Strinda» angrepet av en krysserrakett av Houthi-militsen i Rødehavet nær Jemen.

Summary: Ingen ble skadet, og skipet er på vei til en trygg havn. Det var lastet med palmeolje og på vei til Italia, ifølge rederiet.

Summary: Jemen-ekspert Stig Jarle Hansen mener angrepet var motivert av et ønske om å støtte Hamas.

Summary: Økte spenninger i området kan påvirke verdens energipriser og priser på andre varer.

Summary: Norges Rederiforbund mener norske myndigheter må bidra til å hindre at konflikten eskalerer til en regional krig.


NFF foreslår prisøkning på forsikringer: – Ren grådighet

– Grasrota er i ferd med å bli en melkeku, sier lederen i en av landets største klubber. Forslaget handler om en økning i forsikringspremiene for 13–19 år gamle spillere, viser en tabell i årsrapporten fra NFF – som skal behandles på fotballtinget. For enkelte årskull vil forsikringspremien dobles – og mer enn det: Dette er penger NFF fakturerer klubbene. «I praksis betyr det i de fleste tilfeller at klubbene må øke sine avgifter», innrømmer NFF-styret i sitt forslag.  NFF begrunner økningen som nødvendig fordi bruken av ordningen har gått opp. De forskjellige prisøkningene er tilpasset til i hvilken grad ordningen utnyttes. Forbundsstyret vedtok i 2018 at forsikringsordningen skulle være selvfinansierende – altså at fotballforbundet hverken tjener eller taper penger.  – Det er den inntekten man er avhengige av for at ordningen går i null, sier NFFs økonomidirektør Kai-Erik Arstad. Planen vekker reaksjoner i klubber. – Mange sliter med betalingsevnen allerede og vi jobber hardt for å holde kostnadene nede. Vi bruker betydelige summer for å opprettholde på at flest mulig kan være med. Dette er absolutt ikke tiden for å gjøre dette, sier Øystein Konradsen, daglig leder i Randesund, en av Norges største klubber. Han estimerer at det vil koste dem 60.000 kroner ekstra i året. – Jeg synes det er skremmende, sukker Konradsen. Han mener mer midler bør gå til bredden – ikke toppen. – Pengene renner inn i toppfotballen og i kretsene. Grasrota er i ferd med å bli en melkeku. NFF sier de har forståelse for reaksjonene – og understreker at det er opp til medlemmene å bestemme veien videre.  – Vi skal ha stor respekt for andre sine meninger. Samtidig må vi forholde oss til tidligere vedtak inn mot tinget, hvilket betyr at ordningen skal være selvfinansierende. Hvis norsk fotball skal prioritere totale midler annerledes så kan våre medlemmer foreslå det på forbundstinget, sier Arstad. Han presiserer også at NFF har den rimeligste forsikringsordningen av de største særforbundene i Norge, ifølge en rapport fra Oslo Economics i 2020.  – Det er delte meninger, og derfor er det viktig at klubbene selv bestemmer dette. Den beslutningen som tinget faller ned på er lett å forholde seg til. Ønsker man ikke videreføring av ordningen så må man redusere vilkårene. Det vil vi ikke anbefale, for det er så mange medlemmer som får god hjelp av ordningen, men om det blir utfallet så er det ikke noe prestisje i det for styret eller oss i NFF, sier Arstad.  Frode Lia var i 2017 med å starte opp Christiania Ballklubb. Ideen kom etter debatt om høye priser. Han forstår lite av forslaget. – Med bakteppet om kostnadsnivået i fotballen, er det ikke timing for dette nå. Aldri før har forskjellene vært større, man ser et enormt frafall i Oslo på grunn av kostnadsnivået, sier Lia.  – Hva tenker du om summene som foreslås? – Det er langt forbi en allerede skyhøy inflasjon. Man kan ikke tolke det på noen annen måte enn en ren grådighet, svarer Lia. Det er NFF uenig i:  – Å bruke det ordet blir rett og slett feil. Vi forholder oss til et vedtak om at denne ordningen skal være selvfinansierende. Da er det to alternativ: Enten må fotballforbundet få inn inntekter for å opprettholde ordningen eller så man kutte vilkårene, sier Kai-Erik Arstad. Lia venter en sterk debatt om forslaget på fotballtinget. – Det handler om tid og sted. Presset på ungdom i lavinntektsområdet har aldri vært større. Så velger fotballforbundet å innføre en såpass stor økning nå. I tillegg til økte forsikringspremier, innføres det også en økt egenandel fra 1000 til 1500 kroner på kirurgi, heter det i forslaget som fotballtinget skal ta stilling til den andre helgen i mars. NFF bruker som argument at mange flere får hjelp gjennom fotballforsikringen nå enn tidligere. Fra 975 til 2008 til omtrent 10.000 spillere i 2023. Fotballforbundet skriver at det er gjort et vedtak om at NFF hverken skal tape eller tjene penger på fotballforsikringen, og at det er grunnen til at NFF-styret for 2024 foreslår å øke de samlede utgiftene til lagene/spiller fra 65 til 88 mill. kroner. For seniorlag blir det bare en «marginal økning» i forsikringspremiene, heter det.

Summary: Norges Fotballforbund (NFF) foreslår å øke forsikringspremiene for ungdomsspillere

Summary: Forslaget innebærer økte kostnader på opptil 133% for klubbene

Summary: NFF begrunner økningen med økt bruk av ordningen og ønsket om selvfinansiering

Summary: Klubbledere mener grasrota blir en melkeku og at forslaget har dårlig timing

Summary: Forslaget skal behandles på fotballtinget i mars


To ytterpunkter i Oslo: Aps og Høyres beste valgkretser

Det har vært Aps og Høyres stødigste bastioner i Oslo. Men hva tenker velgerne på Stovner og Slemdal nå?  – Se her, da! Raymond er best! Klart vi stemmer Raymond! Omar Farooq (18) strekker frem Raymond Johansen-buttonen på jakken og gliser bredt. Kompisen Ibrahim Ahmed (18) peker på det røde Ap-merket sitt, før de snakker i munnen på hverandre om hvor bra Ap og Raymond er. De står utenfor Stovner senter. Altså midt i Aps smørøye. I stortingsvalget for to år siden fikk de 40,3 og 39,4 prosent av stemmene i to av valgkretsene her. Betydelig færre enn før. Men desidert best i Oslo i 2021. Det er ekstremt viktig for partiet nettopp å holde på folk på Stovner og i resten av Groruddalen. Meningsmålingene har sprikt og det meste kan skje. Men kompisgjengen på Stovner er klare. – Raymond skaffet oss sommerjobber i bydelen. Og han er mot koranbrenning, sier Ibrahim. – Ap vil ha gratis skolemat og flere lærere, supplerer Omar, før han leser høyt og begeistret fra mobilen om Aps skolepolitikk. Klikk på din valgkrets og sjekk resultatet. Nederst i saken ligger resultater fra stortingsvalget i 2021 for alle partier. MDGs nikkedukke Shella Laguatan skal også stemme for første gang og har lest seg opp på partiprogrammene. – Det blir Ap og Raymond, røper hun og forteller at hun jobber på et sykehjem som ble drevet av et privat firma. – Men da kommunen overtok fikk vi bedre lønn og pensjon. Jobb og skole er viktig for meg. Men på en benk utenfor p-huset er tonen en annen. Jan Tore Sagen (71) skal for første gang svikte Ap. – Raymond er en nikkedukke for MDG, tordner han. Og tømmer sin frustrasjon over dårlige veier og sykkel i førersetet. – Og folk blir jo skremt av all kriminaliteten. Det er ikke ok at gjenger samler seg her. Han er tapt for Ap. Men ikke for byrådet. Nå går han for SV. – SV? De er vel ikke så tøffe i krim-politikken? – Men de gjorde en veldig god jobb med å hindre nytt fengsel på Bredtvet. Klar for skifte Heller ikke på kafeen utenfor senteret jubles det for Raymond. Mette Moan og Stig Tonsjø har aldri stemt Ap. Og slik forblir det. – Vi må få bukt med gjengene og trenger mer politi, åpner Tonsjø – selv gammel politimann. – Blir det Frp, da? De ser på hverandre. – Høyre er litt tryggere, sier Tonsjø. Moan er opptatt av eldreomsorg og mener private må få slippe til. Så går de over til partinøytral ros av Stovner – Det er blitt så mye bedre. Nå får vi flunkende nytt basseng også. Det kan vi faktisk takke Raymond for! Likevel:  – Oslo er klar for et skifte! Skal kjempe for hver stemme Brått kommer en smørblid mann i dress hastende forbi boden for forhåndsstemmer. Arbeids- og integreringsbyråd Usman Mushtaq (Ap) med en journalist på slep. Han misser aldri en mulighet til å ta med pressen til «hjembygda». – Fantastisk at med kø, nikker han mot valgboden. –   Vi skal kjempe for hver stemme! Høyre-bastion i Støre-land På Slemdal, vest i byen, er det Høyre som burde kjempet for velgerne. Her, på Svendstuen skole – der Jonas Gahr Støre stemmer – fikk de sitt aller beste Oslo-resultat i 2021: 51 prosent. Men ti prosentpoeng ned fra 2019.  Men de færreste ønsker å utdype politiske standpunkter offentlig. Christine Owren tar seg likevel tid til å melde at det blir Venstre i år. – Mest på grunn av sykehussaken, altså det nye Rikshospitalet. De har også bra politikk for barn og unge, sier hun, og geleider Frida (4) i retning butikken. – Men dette er jo Høyre-land? – Jeg stemte Høyre for mange år siden. Men Venstre er bedre på barn. Jobbhverdag og barn er viktigst. – Og Raymond? – Jeg liker ham. Men jeg ønsker byrådsskifte. Så er fireåringens tålmodighet slutt.  Har det veldig godt Eirik Thorud, på vei til Kiwi, har også landet på Venstre, men kunne like godt stemt Høyre. – De er bedre på miljø. Men byen trenger uansett et skifte. Det er sunt at det veksler litt.  Uansett snakkes det lite om valget i hans miljø.  – Vi har det stort sett veldig bra her oppe. Det er ikke vi som merker om høyre- eller venstresiden styrer. Omsider dukker det opp en ekte Høyre-velger. Johan Hagelsteen er mest opptatt av at også private må slippe til i de kommunale tjenestene. – Men det offentlige må ta ansvaret. Det ligger i Høyres program, sier han.  Å redusere eiendomsskatten teller også for villaeieren. – Det verste med Raymond?  – Den voldsomme bekymringen for å ta ut litt gevinst på private tilbud. Kan vi gi Raymond en ny sjanse? Til slutt to velgere det stadig er mulig å overbevise. Oddveig Hage og Erling Samson leser og sjekker fortsatt partiprogrammene. Eldreomsorg er viktig for begge. – Den har gått nedover under Raymond. Det trengs ansatte med kompetanse, mener Hage. – Kan vi gi Raymond en ny sjanse med eiendomsskatten, undrer Samson. Men stemme skal de. Det er de ikke i tvil om.  Sjekk hvor i Oslo partiene hadde sine beste og dårligste kretser under forrige valg. Tallene er fra stortingsvalget i 2021:

Summary: Arbeiderpartiet og Høyre har tradisjonelt stått sterkt på Stovner og Slemdal i Oslo.

Summary: Vi møter velgere på Stovner som uttrykker støtte til Ap og Raymond Johansen, men noen ser også etter alternativer som SV.

Summary: På Slemdal vil flere stemme Venstre, mens andre vurderer Høyre.


Dømt for voldtekt: Dani Alves ber om løslatelse

Den tidligere brasilianske fotballspilleren og Barcelona-stjernen Dani Alves ba i et rettsmøte tirsdag om å bli løslatt fra fengsel i påvente av ankesak. 41-åringen ble i slutten av februar dømt til fire og et halvt års fengsel for å ha voldtatt en kvinne. I tillegg må han betale 150.000 euro i erstatning til offeret, dersom dommen blir stående. Det tilsvarer 1,7 millioner kroner. I påvente av ankesaken ba Alves' advokat, Inés Guardiola, om at brasilianeren blir løslatt i tirsdagens rettsmøte. Advokaten forsøkte å forhandle fram løslatelsen ved å gi fra seg den tidligere Barcelona-spillerens pass. Alves lovet også å holde seg i Barcelona, og benektet at han ønsker å forlate landet. – Jeg skal ikke rømme, jeg tror på rettferdighet, sa han ifølge Sport. Det er foreløpig ikke kjent når utfallet av rettsmøtet vil foreligge, men ifølge spanske medier vil det skje i løpet av de kommende dagene. Alves har snart sonet en fjerdedel av dommen, noe som gir han mulighet til å søke om prøveløslatelse.

Summary: Tidligere Brasil -og Barcelona-stjerne Dani Alves ber om å bli løslatt fra fengsel i påvente av ankesak etter voldtektsdommen

Summary: Hans advokat ba om løslatelse i rettsmøte tirsdag, Alves lovet å holde seg i Barcelona

Summary: Utfallet av rettsmøtet kommer trolig i løpet av noen dager


Med ny regnemåte gikk Norges klimautslipp opp over 40 prosent

I industri- og oljelandet Norge står ditt private forbruk for halvparten av utslippene. Og det er mat og drikke som er verstingen – ikke oljen eller industrien. Det kommer frem i nye estimater fra Miljødirektoratet.  13 tonn CO₂ pr. innbygger årlig. Det er så nært man kommer en fasit på det norske folks klimautslipp. For første gang har Miljødirektoratet nå publisert estimater for forbruksbaserte utslipp. Altså hvor mye klimagasser nordmenn produserer når vi spiser mat, kjøper klær, kjører- eller kjøper bil og alt mulig annet.  – Ikke bærekraftig, sier klima- og miljøminister Andreas Bjelland Eriksen fra Arbeiderpartiet.  I den nye statistikken telles utslippene først i det landet hvor et produkt brukes. Altså vil kjøttet du spiser, men som er produsert i utlandet, regnes som et klimautslipp i Norge. Med dagens regnemåte ville dette utslippet blitt registrert i produksjonslandet. Og verstingen?  Mat, drikke og tobakk står for nesten 10 prosent av norske utslipp. Totalt slipper vi nordmenn ut 70 millioner tonn CO₂ i året, ifølge det nye estimatet.  Det er skyhøyt over de offisielle statistikkene. Så hva har skjedd? Ny metode Norges CO₂-utslipp var på like i underkant av 50 millioner tonn i 2022, ifølge de offisielle tallene. Utslippene er stabile, men går noe nedover. Klimagasser som faktisk slippes ut i Norge, er medregnet i denne målingen.  Denne metoden fungerer og er den offisielle målemetoden etter Paris-avtalen. Men for et lite land som Norge, med en åpen økonomi og et folk med høy kjøpekraft, kan regnemåten sminke utslippstallene.  De nye tallene viser en ny historie om utslippene fra norske husholdninger: Ifølge Miljødirektoratets nye beregninger, står importerte utslipp for nesten 60 prosent av norske utslipp.  – Klima, en lokalsak Miljøpartiet De Grønne ønsker at man skal publisere et slikt forbruksbasert klimaregnskap i Norge hvert år. I et representantforslag til Stortinget ber de derfor om at norsk utslippsstatistikk suppleres. Forslaget får trolig ikke flertall, men MDGs Une Bastholm mener likevel at diskusjonen er god. – Et slikt regnskap vil endre måten vi forstår vårt eget fotavtrykk, mener Bastholm. Hun sier det å synliggjøre folks faktiske utslipp ikke er en form for moralisme, men heller gir folk et verktøy for å endre adferd.  – Folk bryr seg om klimaet og har lyst til å være mer miljøvennlige. Klimapolitikk bør ikke handle om politikere i dress på et klimatoppmøte langt bort, men de nære valgene. Et slikt regnskap gjør utslippene deres synlige og lar folk å være en del av løsningen, sier Bastholm. – Må ha kunnskapen Som klima- og miljøminister Eriksen sa innledningsvis, er ikke et utslipp på 13 tonn pr. nordmann bærekraftig.  – Vi har et stort avtrykk og derfor også et stort ansvar. Myndighetenes oppgaver er å skape et rammeverk med incentiver for å ta gode valg, og jeg håper folk er med på omstillingen som et fellesskapsprosjekt, sier Eriksen.  Han vil likevel ikke forplikte seg til årlig rapportering slik miljøpartiet vil. I hvert fall ikke ennå.  – Det er et ressurskrevende arbeid å lage disse rapportene. Vi må ha kunnskapen, men skal det publiseres årlig eller annethvert år for eksempel? Jeg er ikke så redd for å bruke litt tid på det spørsmålet, sier Eriksen. Mat og drikke er den største enkeltfaktoren for utslipp hos det norske folk i den nye regnemåten. – Vi vil at folk skal følge kostholdsrådene. Det innebærer at vi skal spise noe mindre kjøtt og noe mer plantebaserte matvarer. Det heier både vi og næringen på. Landbruket kan også gjøre grep for å bli mer miljøvennlige, sier klimaministeren.  – Urovekkende tall Leder for miljøorganisasjonen Fremtiden i våre hender, Anja Bakken Riise, har i flere år hatt redusert privat forbruk som kampsak. Eksempler på det er mindre matsvinn og færre, men bedre, klesplagg.  Begge to er store bidragsytere til de norske utslippene, ifølge den nye beregningen til Miljødirektoratet. – Dette er urovekkende tall, og jeg håper politikerne vil bruke denne innsikten til å lage politikk som gjør det enklere for folk flest å leve bærekraftig, sier Riise. Hun mener den nye regnemetoden er god fordi den gjør at effekten på hverdagslige tiltak blir mer synlige. Tallene avdekker også at nordmenn er klimaverstinger. – 13 tonn CO₂ pr. nordmenn er skyhøyt. Vi har et betydelig høyere utslipp pr. innbygger enn både Sverige og Danmark. Det er også over åtte ganger høyere enn hva en gjennomsnittlig afrikaner slipper ut, sier Riise.

Summary: Miljødirektoratet har for første gang beregnet utslipp fra nordmenns forbruk. Utslippet er på 13 tonn CO₂ pr. person, noe som ikke er bærekraftig, mener klima- og miljøministeren.

Summary: MDG vil ha årlig rapportering av forbruksbaserte utslipp. Forslaget får ikke flertall, men mener det er viktig for å endre folks adferd. Statsråden vil også ha denne informasjonen, men er usikker på frekvensen.

Summary: Nye estimater peker ut mat og drikke som den største kilden til utslipp i Norge. Disse alene står for nesten 10 prosent av alle utslipp.


Easee inngår samarbeid med svensk bilgigant og lanserer ny lader

Easee skal sammen med svenske Polestar utvikle ny teknologi som gjør det mulig å varme opp huset ditt med strøm fra elbilen.  Natt til fredag norsk tid lanserte Easee sammen med den svenske Volvo-eide bilprodusenten Polestar et rykende ferskt samarbeid som skal utvikle ny teknologi. Det skjedde på scenen i Los Angeles. Teknologien det er snakk om er «Vehicle-to-grid», også kjent som V2G-teknologi, som skal gjøre det mulig å ikke bare lade bilen, men også føre strøm tilbake til strømnettet. Tanken er at bilbatteriene kan kobles på huset og slik avlaste strømnettet når strømtrykket er stort og strømmen dyr.  Her skal Easee bidra inn med nye ladere som støtter V2G-teknologi. Disse er foreløpig under utvikling og kommer i løpet av 2024.  Kommunikasjonssjef Martin Langeland i Easee er svært optimistisk med tanke på de dørene som teknologien åpner.  – V2G er en av flere spennende muligheter for hvordan vi kan sikre at elbilen blir en del av løsningen og ikke problemet for strømnettet vårt. Det er svært nyttig og interessant å jobbe tett med flere viktige aktører som dekker hele økosystemet i et pilotprosjekt hvor vi får jobbet tett, delt erfaringer og samlet data, sier han til Aftenbladet. Ny lader i løpet av 2024 Easee har det siste året gjennomgått svært turbulente tider med salgsnekt fra det svenske Elsäkerhetsverket, oppsigelser og rokeringer på toppen av selskapet. Den mye omtalte salgsnekten vil i løpet av høsten få en endelig konklusjon, når Förvaltningsdomstolen i Sverige legger fram sin dom.  I mellomtiden har Easee fått seg flere nye svenske venner. For i samarbeidet med Polestar bidrar også Svenska Kraftnät, det lokale nettselskapet Göteborg Energi Nät og strømleverandøren Vattenfall Eldistribution. I tillegg vil Chalmers University of Technology bistå som forskningspartner.  Easees rolle blir dermed å utvikle ladeteknologien som muliggjør V2G-teknologi i samsvar med internasjonale standarder, forklarer maskinvaresjef Natassja Giske Kokonaski. – Dette vil være i form av en ny lader som kommer på markedet i løpet av 2024 som på en trygg og smart måte kan sende strøm fra bil til strømnettet, sier hun. Teknologien er fortsatt ung, men i løpet av første halvdel av 2024 har partene planlagt å starte testing på en flåte av Polestar sine biler i Sverige.  – Slipper utbyggingskostnader og økt nettleie Langeland hos Easee tror teknologien potensielt kan endre hele måten strømnettet i verden fungerer på i dag. – Elbilene har en stor batteripakke som står parkert utenfor boligen store deler av døgnet. Ved å muliggjøre V2G og virtuelle kraftverk er det ikke utopisk å se for seg en fremtid hvor man ikke trenger å bygge ut strømnettet på «gamlemåten» med nye trafoer, kabler og grøfter. Det er omtrent en måned siden det regjeringsoppnevnte Strømprisutvalget la fra sin rapport. Den konkluderte med at en sikring av kraftoverskuddet gjennom en rask utbygging av strømnettet var viktigste grep for å sikre stabile strømpriser i framtiden.  Langeland tror V2G-teknologi potensielt kan erstatte noe av den tiltrengte utbyggingen. – Vi kan heller avlaste strømnettet gjennom smart teknologi og batterier. Da slipper man store utbyggingskostnader og økt nettleie for hver enkelt av oss, og vi kan unngå store sprang i strømprisen fordi færre vil bruke mye strøm samtidig, sier han. – Vi er stolte av å kunne bidra med vår ekspertise inn i et prosjekt som dette. V2G har det vært snakket om lenge, men det har vært utfordrende da man må jobbe tett med bilprodusentene. Polestar er innovative, har et sterkt fokus på bærekraft og ser at svært gode løsninger kan komme når man samler ekspertene og jobber sammen, avslutter han.

Summary: Easee og Polestar samarbeider om å utvikle V2G-teknologi, som lar elbiler forsyne strøm til strømnettet og boliger.

Summary: Teknologien kan hjelpe med å avlaste strømnettet i perioder med høyt trykk og dyre strømpriser.

Summary: Prosjektet involverer også Svenska Kraftnät, Göteborg Energi Nät, Vattenfall Eldistribution og Chalmers University of Technology.

Summary: En ny lader som støtter V2G er under utvikling hos Easee og ventes å bli lansert i løpet av 2024.


Då kan Ukraina börja flyga Jas 39 Gripen

VILNIUS. Redan efter sommaren kan ukrainska piloter börja flyga Jas 39 Gripen. Det säger försvarsminister Pål Jonson till Aftonbladet under toppmötet i Vilnius, där han även fått insyn i Natos nya krigsplaner. – Där blir också den svenska rollen allt mer central, säger han. Pål Jonson (M) är på sitt första Nato-toppmöte som försvarsminister. I Vilnius har han skrivit på två nya säkerhetsskyddsavtal med Ukraina. Det ena låter Ukraina köpa krigsmateriel på svenska avtal. Landet får därmed ett snabbspår till nya vapen. Det andra behövs för att Ukraina ska kunna utvärdera svenska Jas 39 Gripen som stridsflygplan. – Det handlar om att ett antal ukrainska piloter kommer att testflyga Gripen, simulatorerna, och även ha markpersonal för att testa Gripen, och jämföra hur det matchar upp mot deras långsiktiga behov av stridsflygssystem, säger Pål Jonson. – Jag bedömer att det kommer kunna komma igång efter sommaren. Jag vet att Försvarsmakten arbetar med detta. Kan få träna i Sverige  Att ge några svenska Gripen-plan till Ukraina är därmed inte aktuellt. Pål Jonson betonar dock vikten av att Ukraina kan bygga ett starkt luftförsvar. – Om Ryssland skulle få luftherravälde i den här konflikten så skulle det kunna vända kriget till nackdel för Ukraina. Därför har vi också stöttat ukrainarna med olika typer av luftvärnssystem. Det är också skälet till att Sverige är med på ett hörn i den så kallade ”F-16-familjen”, ett tiotal länder som gått ihop för att stärka Ukrainas luftförsvar, bland annat genom att träna ukrainska piloter på just det amerikanska stridsflygplanet F-16. Fyra av länderna – Sverige, Kanada, Luxemburg och Storbritannien – har dock inga egna F-16-plan. – Det vi kan bidra med kan vara finansiellt stöd, utbildning av ukrainska piloter på engelska eller att vi upplåter vårt territorium till olika typer av övningar, säger Pål Jonson. ”Ingen idé att skicka stridsvagnar” Regeringen gav den 1 juni Försvarsmakten i uppdrag att ge förslag på materiel som Sverige kan skänka till Ukraina under perioden juni 2023–juni 2024.  ”All tillgänglig materiel” skulle vara aktuell, och regeringen betonade särskilt att förslaget ”får medföra en påverkan på den operativa förmågan och på tillväxten i krigsorganisationen”. Det betyder alltså att även prylar som Försvarsmakten använder just nu skulle kunna komma att skickas. Pål Jonson ser dock snarast framför sig att det svenska stödet framöver inriktas på att hålla igång det vi redan skänkt, med reservdelar, ammunition och utbildning av mekaniker. – Därför har vi gett uppdrag till Försvarsmakten att titta på om man kan etablera en hub för logistik och underhåll i Ukrainas närhet, säger Pål Jonson. – Det är ingen idé att skicka stridsvagnar eller artillerisystem, om vi samtidigt inte kan försörja dem med ammunition eller reservdelar. Stödet är avgörande Stödet till Ukraina måste dock fortsätta, enligt försvarsministern, som kallar det ”helt avgörande”. – Det kan bli så att vi kanske inte kan föra över lika mycket bilateral militär utrustning, men då får vi jobba för att öka produktionen av ny försvarsmateriel och finansiera det genom olika typer av fonder.  De vapen Sverige redan har skickat har dock gjort bra ifrån sig. – Jag har fått mycket bra feedback både på de plattformar och system som vi skickat, men också på den utbildning som vi har genomfört. Vi har till exempel utbildat fyra kompanier på stridsfordon 90, som jag vet att ukrainarna har uppskattat, och det är en viktig och central förmåga nu i den ukrainska försvarsmakten. Mer central roll för Sverige Under mötet i Vilnius har Nato-topparna tagit beslut om nya regionala försvarsplaner, som även Pål Jonson tagit del av. – Där blir också den svenska rollen allt mer central. När man stärker de regionala planerna så är det viktigt med ett fullvärdigt svenskt Natomedlemskap, för då kan vårt territorium ge Nato ett bättre strategiskt och operativt djup. Det är lättare att försvara Finland och de baltiska länderna om Sverige är fullt ut integrerat i de regionala planerna, säger han.

Summary: Ukrainska piloter ska testflyga Jas 39 Gripen, enligt försvarsminister Pål Jonson (M). Men det är inte aktuellt att ge några svenska stridsplan till Ukraina.

Summary: Sverige har skrivit på två nya säkerhetsavtal med Ukraina för att stärka dess försvar mot Ryssland.

Summary: Sveriges roll i Natos nya krigsplaner blir allt mer central, och stödet till Ukraina fortsätter vara viktigt, betonar Jonson.