Kvinner om livet bak nedtrukne gardiner: Voldtekter, trusler og storfamiliens ære

Ektemannen tvang seg til sex til alle døgnets tider. Nå frykter hun at mannens storfamilie skal drepe henne.  Første gang de møttes, var på bryllupsdagen i hjemlandet. Mannen hadde bodd i Norge i en årrekke. Nå hadde han tatt turen hjem for å finne seg en kone. Familien hjalp til med å arrangere ekteskapet. Han returnerte alene til Norge og de søkte om familiegjenforening for henne. Etter hvert kom dagen da Zaahira tok farvel med foreldre, søsken og venner. Spent og engstelig for hva som ventet henne, satte hun seg på flyet nordover. Nå har hun fortalt Aftenposten hva som skjedde da hun kom frem. Truet med å partere henne Allerede i starten på ekteskapet, før hun kom til Norge, krevde han sex når han ville det, og på måter hun ikke likte. Var det sånn å være gift? Da hun våget å dele noen frustrasjoner med moren sin, fikk hun beskjed om å holde ut. Den unge kvinnen hadde knapt satt sine ben på norsk jord da ektemannen tvang seg til sex med henne, om og om igjen, til alle døgnets tider. Selv om hun ga uttrykk for smerter i underlivet. Han ville ha vaginale samleier, oralsex og analsex. Når hun ikke ville gi ham sex, truet han med å partere henne.  Ektemannen nektet henne å gå ut og å snakke med andre. Ingen måtte få vite hva som foregikk bak de nedtrukne gardinene. Han sa at ingen kom til å savne henne. Zaahira trodde ham. Hun kjente jo ingen andre i Norge og var overbevist om at ingen ville komme henne til unnsetning.  Men naboene hørte bråket fra nabohuset.  Nettverket skal beskytte familiens ære Dette skjer i Norge nå: Noen kvinner fra minoritetsmiljøer og patriarkalske æreskulturer lever i frykt for «sine egne». De lever i et regime der storfamilien styrer de unge. Dette nettverket kan bestå av både familiemedlemmer og bekjente i Norge og utlandet.  Særlig jenter og unge kvinner kan ha en hverdag preget av trusler, tvang og vold. Disse familiene forsøker å tviholde på æreskulturer med flere hundre år gamle moralske tradisjoner. For dem er familiens ære og rykte knyttet til kvinners seksualitet. Den må «beskyttes». Kvinner må være dydige og ikke seksuelt aktive før ekteskapet. Dette skjer til tross for at norske myndigheter i over 20 år har brukt millioner av kroner på å hindre tvangsekteskap og annen negativ sosial kontroll. Erfarne politieksperter, forskere og en rekke kilder Aftenposten har snakket med, mener mørketallene for æresrelatert, seksuell vold er store.  Noen få saker havner i retten.  Som Zaahiras sak. Frykten sitter i kroppen Naboene skjønte at den nyinnflyttede kvinnen ble mishandlet og kontaktet politiet. Ektemannen ble tiltalt og måtte møte i retten. Ifølge tiltalen var de seksuelle overgrepene så brutale at Zaahira ble påført alvorlige fysiske skader. Ifølge dommen mente ektemannen at hun hadde påført seg skader selv.  Han erkjente seg ikke skyldig etter tiltalen. Men retten dømte ham til flere år i fengsel. Nå sitter han innelåst.  Men frykten for at han skal finne henne, slipper ikke taket.  – Det var forferdelig. Jeg var livredd og er det ennå. Kvinnen i begynnelsen av 30-årene kommer fra et land i Asia.  Hun viser oss et bilde av seg selv som viser at hun har mistet mye hår. Hun forteller at hun har vært redd for mørke rom, hun har ikke fått sove, har følt seg alene, har grått mye.  Hver gang hun dusjet, tenkte hun på det han hadde gjort mot henne. Hennes egen familie vet hva som har skjedd. Hun har kontakt med dem.  Men selv om de sier at de nå støtter henne, stoler hun ikke helt på det. – Min kultur er veldig streng. Det er mødre, fedre og storebrødre som bestemmer over oss kvinner. De bestemmer når vi skal gifte oss, at vi må ha sex, alltid adlyde mannen. Mannen eier kona. Familien hans er veldig sint på meg. De har sagt at de vil drepe meg – før eller siden. – De kommer til å drepe meg Zaahira har det bedre nå, hun har fått hjelp av en kontaktperson og har hatt samtaler med en terapeut. Hun har lært seg norsk, jobber og håper å bruke utdannelsen sin etter hvert. Hun vil fortelle sin historie for å hjelpe andre kvinner i samme situasjon. De må komme seg vekk, mener hun. – Nå tenker jeg ikke så mye på ham lenger. Jeg er veldig glad for at han sitter inne, men så kommer han jo ut. Da vil han komme etter meg, eller han sender noen av vennene sine for å ta meg. Jeg vet at hvis de finner meg, kommer de ikke til å slå først. De kommer til å drepe meg. Også noen av dem som har jobbet mot tvangsekteskap og negativ sosial kontroll, opplever å bli truet på livet. En kvinne med minoritetsbakgrunn forteller at hun noen ganger måtte bruke skuddsikker vest og få politibeskyttelse når hun oppsøkte en familie med høyt konfliktnivå. Ære dukker opp under rettssaker Aftenposten har systematisk lest 478 tingrettsdommer om familievold, incest og seksuallovbrudd ved landets syv største tingretter. Vi har gått tre år tilbake i tid.  Aftenposten har identifisert 27 dommer med klare tegn på æreskriminalitet. Sakene viser hvor krevende det er for ofre fra disse miljøene å varsle politi og barnevern om overgrep og mishandling.  I flere saker går det frem at ofre eller vitner blir truet og presset av storfamilien. Her er noen eksempler: Så har vi historien om Hafiza og hennes datter. Den handler også om et liv – på randen til død – i Norge.  Ble vitne til at moren ble voldtatt «Hore!» Det kunne være det første ektemannen sa til Hafiza om morgenen. Eller det siste han sa om kvelden. Når som helst, egentlig.  Han kalte også datteren sin hore. Han sa hun var uren. Han slo og sparket dem. Slengte kona i gulvet, truet henne med kniv. Han låste datteren inne, dro henne etter håret og spyttet på henne.  Dette kunne foregå hver dag i familien fra et arabisk land.  – Han truet med å drepe oss eller noen vi er glad i, forteller Hafiza. Hun puster tungt og ser ned på hendene sine da datteren sier: – Jeg var mange ganger vitne til at mamma ble voldtatt. I årevis fant Hafiza seg i ektemannens voldsregime. Men en dag orket hun ikke mer. Hun ringte politiet.  – Jeg var livredd. Hva kunne skje nå? Jeg var redd for å miste datteren min. Hafiza hadde bodd mange år i Norge, men aldri hørt om krisesenter eller familievernkontor. Barnevernet var noen som tok barna fra foreldrene. Så kom moralpolitiet på døren.  Presset til å endre forklaring før rettssaken Etter at ektemannen ble anmeldt, opplevde de at menn med samme landbakgrunn kontaktet dem og ba dem om å trekke saken. De så fotspor i snøen utenfor vinduene.  Dagen før rettssaken skulle starte, kom en mann på døren. De hadde aldri sett ham eller hørt om ham. Han kom fra utlandet og sa han skulle bo hos dem en stund.  Ektemannen hadde sendt vennen for å passe på dem mens han satt i varetekt.  – Det var utenkelig for oss å nekte ham å være her. Pappa hadde sendt ham. Mannen prøvde å tvinge oss til å trekke hele rettssaken, fordi han mente den ville ødelegge familien. Han visste ikke at politiet ville nektet det, sier Hafizas datter. – I politiavhør fortalte jeg om voldtektene og den seksuelle volden. Men jeg trakk disse anklagene fordi mannen min truet med å drepe meg eller andre i familien, sier Hafiza. Bistandsadvokaten var til stede under avhørene og bekrefter dette. Advokaten forteller dessuten at da Hafiza før rettssaken kom til kontoret hennes for å trekke disse anklagene, ble hun fulgt av to menn. Hun forsto at klienten hennes var under press. Likevel var ikke retten i tvil. Hun og datteren var utsatt for fysisk og psykisk vold gjennom mange år. Ektemannen erkjente straffskyld etter tiltalen.  Han ble dømt for mishandlingen, men ikke for seksuelle overgrep, som ikke var en del av tiltalen. Det betyr ikke at saken er ute av verden. Ære på liv og død Også Hafiza og datteren sier at de alltid kommer til å være redde. Selv hvis faren og ektemannen dør.  – Vi blir aldri kvitt ham, for menn i vår kultur er gode på å samarbeide for å kontrollere kvinner, sier datteren. De er fortsatt redde for å bli drept. – Kontroll av jenter og kvinner er så dypt inngrodd i religion, kultur og familier. Men det er på tide at nye generasjoner tar egne valg, i hvert fall her, sier datteren. De er ikke i tvil om at menn fra æreskulturer kan drepe kvinner – også i Norge. Derfor har de en sterk oppfordring til kvinner i samme situasjon: – Du er i Norge nå. Grip sjansen. Kom deg vekk! Zaahira og Hafiza er ikke kvinnenes egentlige navn.

Summary: Zaahiras ektemann tvang henne til sex og truet henne med vold. Hun frykter nå at hans familie vil drepe henne for å beskytte familiens ære.

Summary: Aftenposten har funnet 27 dommer med klare tegn på æreskriminalitet. Ofrene har i mange tilfeller meldt om press og trusler fra storfamilien.

Summary: Hafiza opplevde også et voldsregime fra ektemannen, inkludert voldtekter. Hun trakk anklagene om seksuell vold etter trusler, men han ble likevel dømt for mishandling.


Flomvarselet utvidet igjen. Over 100 vei- og jernbanestrekninger stengt.

NVE har utvidet det røde flomvarselet. Rundt 2000 er evakuert. Ål og Nesbyen er spesielt hardt rammet. NVE venter nå at flommen i Drammensvassdraget vil bli den største noensinne.  Du kan følge utviklingen i vannføringen på Østlandet i sanntid nederst i saken. Ekstremværet Hans er nå inne i sitt tredje døgn. Onsdag ble det røde flomfarevarselet utvidet til å også gjelde Drammen og Øvre Eiker.  NVE tror nå flommen i Drammensvassdraget vil bli den største noensinne.  Vannet stiger fortsatt kraftig flere steder. Det er over 50-årsflom i 15 vassdrag onsdag morgen. Tre av landets største forsikringsselskaper har så langt mottatt rundt 1700 skademeldinger knyttet til ekstremværet Hans. Største flom på over 100 år i Nesbyen Nesbyen i Viken fylke er spesielt hardt rammet. Store deler av tettstedet ligger under vann. Avisen Hallingdølen skriver at det er den største flommen på 100 år.  Natt til onsdag ble det satt i gang evakuering fra bosteder i et strømløst sentrum, melder avisen. – Det er et skrekkelig syn å se utover sentrum. Det er helt uvirkelig, sier ordfører Tore Haraldset.  Med flom følger strømbrudd. Mye vann og stengte veier gjør det nesten umulig å komme seg ut av Nesbyen, forteller Haraldset. 50 innbyggere er evakuert til nordsiden av elven, der det er mindre fare for ras.  Nå befinner de seg i helsebygg og idrettsbygg, hvor de blir tatt godt vare på. De første som ble hentet ut, i skuffen på en hjullaster, var beboere på et eldresenter. Lenger ned mot Hallingdalselven er det behov for båt om man vil komme seg frem. – Jeg har aldri opplevd flom i Nesbyen som har vært så ille før. Det har aldri vært slik så lenge jeg har levd, forteller en av beboerne på eldresenteret, Eli Livgård. Rundt 4000 evakuert til sammen I Viken er mange blitt evakuert, blant annet fra Hønefoss. Også i Innlandet fylke har antallet evakuerte økt.  NRK  – Vi er i en krisesituasjon av nasjonale dimensjoner, sier Aud Hove (Sp) i en pressemelding fra Innlandet fylkeskommune. Folk er isolert i flere lokalsamfunn, og nødetatene risikerer å ikke komme fram til folk som trenger hjelp.  – Nå trenger vi hjelp fra storsamfunnet. Dagen i dag er avgjørende for om dette kommer til å gå bra eller ikke, sier hun. I 11-tiden onsdag melder Ringerike kommune at de har i gangsatt en større evakuering av deler av Hønefoss, og i 11.15-tiden er det en kritisk situasjon ved Braskereidfoss kraftverk.  Det er så langt ikke registrert personskader. Ål: Ingen evakuerte får reise hjem Ål kommune er også hardt rammet av flommen. Det er store materielle skader rundt om.  Det er stor rasfare og høyst usikkert når stabil vann- og strømforsyning er på plass. Mobilnettet er også ustabilt.  – Hald deg i ro, unngå unødvendig køyring, oppfordrer kommunen sine innbyggere.  Evakuerte må forberede seg på minst ett døgn til der de oppholder seg. Kommunen sier at absolutt ingen må reise hjem før de har fått klarsignal.  Ras flere steder I nabokommunen Hol er det redusert fremkommelighet mange steder. Både Ål og Hol ble tirsdag rammet av ras.  – Uværet har fått store konsekvenser så langt. Vi forventer avtagende regn, men må forvente at situasjonen fortsatt er ustabil i flere dager, sier ordfører i Hol kommune, Petter Rukke, i en pressemelding.  Innbyggere i området mellom Hagafoss og Hol er evakuert. I alt er ca. 180 personer berørt.  Jernbaner og viktige veier stengt Et stort antall viktige veistrekninger er stengt onsdag morgen.  I tillegg er flere titalls andre veistrekninger på fylkesveier og kommunale veier stengt. Bare i Innlandet alene gjelder dette 77 fylkesveier. I tillegg er et stort antall fylkesveier i Viken stengt. Situasjonen er uoversiktlig og endres fortløpende. Du kan se full oversikt på Statens vegvesens nettsider. Ekstremværet har også ført til store skader på jernbaneinfrastrukturen. Illevarslende prognoser Drammensvassdraget har sterkt stigende vannføring, også i større elver. Onsdag ventes det fortsatt mye regn. Vannføring på rødt nivå vil føre til omfattende oversvømmelser, erosjonsskader og flomskader på utsatte steder. Varsom.no oppdaterer situasjonen på sine nettsider. Ber folk respektere sperringer Ved Leirsund, nord for Lillestrøm, har veien over Leira vært stengt i over ett døgn. Rundt 1500 beboere på stedet Asak er isolert. Noen har trosset veisperringene og krysser veien. Det fraråder politiet sterkt. – Det kan se ut som veien er relativt intakt. Men massene under er gravd ut, så vi er redd for at veien kan gi etter. Derfor har vi satt opp sperringer, sier operasjonsleder i Øst politidistrikt Pål Bjelland til NRK. Statsminister Jonas Gahr Støre besøkte flomutsatte områder og møtte evakuerte i Lillestrøm i dag.

Summary: Den røde flom- og jordskredvarslingen for østlandsområdet er utvidet og forlenget til torsdag på grunn av ekstremværet Hans. Rundt 2000 mennesker er evakuert fra utsatte områder.

Summary: Flere kommuner er blitt lagt til flomvarslingen, og store deler av Innlandet og Viken er på rødt jordskredvarsel.

Summary: Store deler av vei- og jernbaneinfrastrukturen er stengt eller skadet, inkludert hovedveier som E6, RV 7, og E16, og toglinjer som Hovedbanen, Gardermobanen, Dovrebanen, Bergensbanen og Rørosbanen.


Full forvirring rundt det spanske landslaget – hevder spillerne ikke visste om uttak

Spanias ferske landslagssjef Montserrat «Montse» Tomé tok mandag ut 15 spillere som etter VM sa nei til landslagsspill. Nå melder flere medier at spillerne ikke kjente til uttaket og at boikotten står fast. Nations League-kampen mot Sverige er fredag, mens Sveits venter i samme turnering i neste uke.  Landslagssjef Monté har tatt ut 23 spillere til den kommende samlingen. 15 av disse var med på å beseire England i VM-finalen i sommer. – Jeg har snakket med dem. Jeg kan ikke avsløre hva vi har diskutert, sa Tomé på pressekonferansen. Men ifølge flere spanske medier visste spillerne ingenting før uttaket ble offentliggjort.  El Periódico skriver at spillerne fikk vite om uttaket gjennom TV-ruten og at de ikke visste noe som helst. Radiokanalen Cadena Ser melder det samme – at spillerne ikke var kjent med uttaket før Tomés pressekonferanse. På forhånd av uttaket hadde totalt 39 spillere gjort seg utilgjengelig for landslagsspill. Dette inkluderer samtlige 23 verdensmestere.  Boikotten står seg fremdeles etter mandagens uttak, melder Reuters mandag. De spanske fotballkvinnene boikottet landslaget i etterkant og krevde både fotballpresident Luis Rubiales og landslagstrener Jorge Vildas avgang. I tillegg ba de om mer rettferdige forhold og respekt for kvinnelige spillere. Rubiales valgte til slutt å trekke seg. Vilda fikk sparken grunnet uenigheter med store deler av spillertroppen. Jennifer Hermoso, som ble kysset på munn av Rubiales, er ikke med i den ferske landslagstroppen. Tidligere mandag publiserte fotballforbundet en uttalelse der de ber om at spillerne revurderer boikotten. Samtidig garanterer de et godt miljø i forbundet.

Summary: Spanias nye landslagssjef Montserrat "Montse" Tomé har valgt ut 15 spillere som tidligere har sagt nei landslagsspill, som følge av konflikten etter VM-gullet i sommer.

Summary: Flere spanske medier rapporterer at spillerne ikke var informert om uttaket før det ble offentliggjort.

Summary: Totalt 39 spillere har sagt nei til landslagsspill.

Summary: Boikott av det spanske kvinnelandslaget kom etter at tidligere fotballpresident Luis Rubiales kysset Jennifer Hermoso uten hennes samtykke. Dette førte til hans avgang og at landslagstrener Jorge Vilda fikk sparken.

Summary: Det spanske fotballforbundet har publisert en uttalelse der de ber spillerne om å revurdere sin boikott, mens de gir løfter om et positivt miljø i forbundet.


De nye anklagene kommer fra London og andre steder i landet, oppgir britisk politi.  Britisk politi sier i en uttalelse mandag at de har mottatt en rekke nye anmeldelser mot skuespiller og komiker Russell Brand. Det melder nyhetsbyrået Reuters. De nye anmeldelsene har kommet etter at politiet lanserte etterforskning i kjølvannet av at fire kvinner stod frem på Channel 4 og anklaget Russel Brand for seksuelle overgrep.  De nye anklagene stammer fra hendelser som ligger tilbake i tid og skal ha utspilt seg både i London, og andre steder i landet, ifølge britisk politi.  «Etter undersøkelser fra Channel 4 og The Sunday Times har politiet mottatt en rekke nye anklager om seksuelle overgrep i London» sier London-politiet i en uttalelse.  «Vi har også mottatt flere anklager om seksuelle overgrep begått andre steder i landet, og vi vil etterforske disse», heter det videre i uttalelsen.  De ønsker ikke å gi ytterligere detaljer om tid, sted og dato.  De tidligere kjente påståtte overgrepene skal ha funnet sted i perioden 2006 til 2013, mens Brand var programleder for BBC Radio 2 og Channel 4. Brand har tidligere gått ut og benektet at det er hold i påstandene. I en video på YouTube i forrige uke snakket han om saken: – Det har åpenbart vært en ekstraordinær og stressende uke. Og jeg takker dere masse for støtten. I videoen uttrykker Brand skepsis til hvordan saken er dekket i mediene. Han sier han er glad for at følgerne «stiller spørsmål ved saken sånn de har fått den fremstilt», men han kommenterer ikke de alvorlige anklagene med et eneste ord. Russell Brand fikk sitt gjennombrudd i 2000, og ledet en rekke show på MTV. Etter hvert slo han seg også opp i USA og Hollywood. Brand var gift med Katy Perry (38) fra 2010 til 2012. Han er gift på nytt og venter barn nummer tre i disse dager.

Summary: Britisk politi har mottatt nye anmeldelser mot skuespiller og komiker Russell Brand for angivelige seksuelle overgrep.

Summary: Meldingene har kommet inn etter at en etterforskning startet på grunnlag av avsløringer fra Channel 4, der fire kvinner hadde anklaget Brand.

Summary: De nye anklagene er fra tidligere hendelser som fant sted både i London og andre steder i Storbritannia.

Summary: Tidligere kjente påståtte overgrep skal ha funnet sted mellom 2006-2013, mens Brand var programleder for BBC Radio 2 og Channel 4.

Summary: Brand har benektet påstandene og uttrykt skepsis til mediedekningen av saken, men har ikke kommentert de alvorlige anklagene.


100 utdannes årlig, men kjendiser tar hovedrollene: – De som er gode nok, får jobb

Er det musikalartistene eller kjendisene som bør få jobbene? Opp mot 100 utdannes årlig: – Lei av å høre at man utdanner musikalartister til arbeidsløshet, sier leder for Bårdar.  Opp mot 100 utdannes årlig innen musikkteater med kombinasjonen skuespill, sang og dans.  Likevel går ofte rollene til kjente fjes med lite eller ingen erfaring fra musikal. Det var tilfellet da hovedrollene i «Jesus Christ Superstar» ble presentert. Aksel Hennie har hovedrollen, og Bjarte Tjøstheim spiller kong Herodes. På Facebook ble det debatt blant frustrerte i musikalmiljøet. Sentralt i debatten står spørsmålet: Hvorfor skal man utdanne så mange musikalartister når det ikke finnes roller til dem? Martine Velsvik Bondhus (25) er en av mange som har måttet gi opp. Hun gikk to år på musikkteaterlinjen på Bårdar, det siste under pandemien. Nå er hun snart ferdig utdannet sykepleier. – Jeg måtte ha jobb, sier hun.  Mener det ikke holder med utdannelse – Alle kan komme på audition. De som er gode nok, får jobb, men vi alene klarer ikke å ta unna 100 nyutdannede i året, sier Atle Halstensen.  Han er kunstnerisk leder i produksjonsselskapet Scenekvelder, som står bak «Jesus Christ Superstar». Årlig hyrer de 150–200 skuespillere, dansere og musikere til musikaler på Folketeateret.  – Vi finansierer dette privat. Dermed er det vårt privilegium å få lov til å sette sammen utøvere vi ønsker å samarbeide med, fastslår han. Han fnyser av begrepet «musikalartist» og mener at to-tre års musikkteaterskole ikke er en garanti for å kunne hevde seg i sektoren.  Særlig fagområdet knyttet til skuespill kunne vært enda bedre utviklet på de private skolene innen musikkteaterfeltet, mener han. – Det tar skikkelig lang tid å bli god, selv om de nyutdannede jevnt over er veldig flinke, og nivået er hevet voldsomt de siste 15 årene, sier han.  Mange muligheter Siden 1995 har Bårdar Akademiet tilbudt fagskoleutdanning innen dans og musikkteater. Årlig uteksamineres cirka 40. Hilde Haugan er kunstnerisk leder.  Hun er lei av å høre at man utdanner til arbeidsløshet. Hun påpeker at selv om ikke alle får opptre på Oslos hovedscener, får mange andre relevante jobber.  Hun ser tidligere studenter som produsenter, koreografer og regissører. Andre jobber med TV- produksjoner, i eventbyråer og med dubbing.  Løfter nivået Haugan mener de fagutdannede løfter nivået og bidrar med kompetanse innen musikkteater i hele landet. Blant kjente navn med bakgrunn fra Bårdar er Heidi Ruud Ellingsen, Espen Grjotheim og Frank Kjosås. Søkere til Bårdar må gjennom opptaksprøver. – Vi tar ikke inn studenter hvis vi ikke har tro på at vi kan hjelpe dem og ser at de har potensial, sier Hilde Haugan. Hun er enig med kritikerne i at det «mangler noen musikalartister» blant hovedrollene i «Jesus Christ Superstar». Likevel sier Haugan at hun forstår Folketeateret. – De ønsker å ha noen navn på plakaten fordi de mener det selger, sier hun.  Finnes det gode nok musikalartister, mener hun de må få slippe til og få mulighet til å bygge seg et navn innen underholdning. – I musikal skal man holde sangstemmen og kunne synge kveld etter kveld. Musikal er jo «triple threat»: sang, dans og skuespill, sier hun. Studerte musikal, ble sykepleier Da Martine Bondhus var ferdig på studiet, var det pandemi og svært få jobber å søke på i bransjen der konkurransen fra før var knallhard. Løsningen ble å begynne på sykepleierstudier.  – Man er garantert jobb og kan jobbe ganske fleksibelt, sier hun.  Hun ser ikke bort fra at hun igjen vil prøve seg innen musikkteater, men vet at konkurransen er hard. At mange roller i musikaler går til kjendiser, sier hun er en kjent sak. – Det er bare sånn det er, men det er kjedelig at man ikke bruker fagutdannede til store roller, sier hun.  – Handler om nettverk Jonathan Grønnerød (23) fra Larvik har bachelor i musikkteater fra Høyskolen Kristiania.  Etter studiene har han blant annet jobbet i kulissene på TV-produksjoner, med kostyme og i barnehage. Nå er han statist i «Miss Saigon» på Folketeateret. – Jeg er glad for å ha fått en «lilletå» innenfor, for da er det større sannsynlighet for at du blir spurt om å komme på audition ved senere anledning, sier han. Grønnerød mener mye handler om nettverk, og at det tar tid å etablere en karriere.  At mange roller går til kjendiser uten erfaring fra musikkteater, har han et ambivalent forhold til. – Jeg skjønner at mange synes det er kjipt, sier han. Likevel har han en viss forståelse for valgene som gjøres. – Scenekvelder er veldig opptatt av kvalitet i alle ledd og gambler ikke. De setter ikke folk på den scenen som ikke klarer å holde kvaliteten. Så kan det diskuteres om det er riktigere å trene folk til rollene istedenfor å bruke folk som allerede er trent innen musikkteaterfaget, sier han.  Bruker eget ensemble Atle Halstensen etterlyser et større ansvar fra institusjonsteatrene til å gi utdannede innen musikkteater muligheter.  Det Norske Teatret er statsstøttet og har lang tradisjon for å sette opp musikaler. Teatersjef Erik Ulfsby sier det åpenbart ikke er så mange jobber for frilansere innen musikkteater som mange skulle ønske. – Det må man være klar over når man tar den type utdannelse, sier Ulfsby. Musikal i Norge kom inn via Det Norske Teatret, og teaterfaget er som oftest utgangspunkt.  Både «Frost» og den nye musikalen «Spynorsk. The Musical» bruker teaterets egne krefter. På spørsmål om det utdannes for mange innen musikkteater, svarer Ulfsby at for teatrene er det flott med mange å velge i. – Men om jeg ser det fra den andre siden, så er det selvsagt både krevende og frustrerende at det faktisk ikke er så mange jobber som man kanskje har fått inntrykk av, sier han.

Summary: Konkurransen i norsk musikal er hard, og mange med utdanning innen musikkteater gir opp scenelivet. Store roller går ofte til kjente fjes med liten musikalerfaring.

Summary: Noen mener at man utdanner for mange innen musikkteater, mens andre påpeker at mange får relevante jobber i andre roller innenfor bransjen.

Summary: Hovedargumentet er at det tar tid å utvikle de nødvendige ferdighetene for å kunne få større roller innen musikkteater.


Disse yrkene er mest emosjonelt krevende

Sykepleiere, politi og andre som møter mennesker i følelsesmessig ubalanse, får ofte emosjonelle belastninger. Over halvparten sier de blir irritable hjemme. – Velkommen. Fort dere inn i varmen! Helsesykepleier Wenche Andresen (49) smiler bredt. Hun har ansvar for 730 ungdomsskoleelever på Engebråten skole. På en vanlig dag banker alt fra én til 15 ungdommer på døren hennes.  – Jeg har en fantastisk jobb. Jeg får møte mange flotte ungdommer som betror seg til meg.  De trenger hjelp med alt fra prevensjon, kjærlighetssorg og vennskap, til spiseforstyrrelser, depresjon, vold og overgrep, forteller hun.  Slukt opp av yrket Men tiden strekker ikke til. Andresen har heller ikke spisskompetansen en del ungdom trenger. Hun klarer derfor ikke å hjelpe dem slik hun ønsker – og de fortjener.  Selv om mange blir henvist videre, er det ikke alltid systemet greier å hjelpe ungdommene.  – Mange i dette yrket er mennesker med mye empati. Det gjør det kanskje ekstra utfordrende å sette grenser for seg selv. For man har så lyst til å hjelpe.  Andresen kjenner på en stor maktesløshet som helsesykepleier, sier hun.  Ny studie Det er hun ikke alene om.  Det viser en studie av «emosjonelle utfordringer» hos 7.500 sykepleiere, politi, fysioterapeuter, barnehagelærere og lærere i grunnskolen.  Alle er yrker hvor man må regulere egne og andres følelser i jobben. 50 prosent av de spurte oppgir at det i stor eller svært stor grad, er belastende å være til stede følelsesmessig. Blant barnehagelærerne er tallet 74 prosent. Studien er utført for Unio av forskere fra Sintef.  Finner du ikke yrket ditt? Se oversikt over andre yrker nederst i artikkelen. Tabubelagt I rapporten går det frem at trang økonomi, lav bemanning/voksentetthet og for liten tid til å utføre arbeidet, virker inn på ansattes muligheter for å gjøre en god nok jobb med den kvaliteten de ønsker.  «Dette igjen bidrar til å skape dårlig samvittighet, slitasje og økt belastning over tid», heter det. Funnene viser at emosjonelle belastninger fører til sykefravær.  Kvinner opplever høye emosjonelle krav langt oftere enn menn.  19 prosent oppgir at de har brukt egenmelding som følge av belastning knyttet til emosjonelle krav i arbeidet. Forskerne fant også at det fortsatt er til dels tabubelagt å si til arbeidsplassen at årsaken er emosjonell belastning. Derfor kan den reelle årsaken skjule seg bak en «vond rygg eller kne». – Undersøkelsen viser at emosjonelle utfordringer i arbeidslivet er et forsømt område som er viet svært liten oppmerksomhet i det systematiske HMS-arbeidet, sier Unio-leder Ragnhild Lied.  Lærere utsatt 20 prosent svarer at arbeidsplassen i «liten» eller i «svært liten» grad har opplegg for god håndtering av hendelser med vold og trusler.  Det er flest lærere i grunnskolen som svarer slik (30 prosent). Forrige uke publiserte Aftenposten en oversikt over 23.000 avviksmeldinger om vold og trusler fra Oslo-skolen de siste seks årene. Samtaler med ansatte, tillitsvalgte i Utdanningsetaten, Utdanningsforbundet og lærere vitner om krevende hverdager.  Mange av skolens ansatte sier de savner opplæring i håndtering. De synes også det er vanskelig å melde fra.  Blir irritabel hjemme Ansatte bruker ulike begreper for å beskrive disse belastningene: Omsorgstrøtthet, betennelse i omsorgsevnen, moralsk stress, tøffe oppdrag, grenseløs jobb og følelsen av å være brukt opp. Det kan slå ut ulikt: Blant barnehagelærerne svarer hele 67 prosent at de blir irritable.  Omsorgen er oppbrukt Helsesykepleier Wenche Andresen føler at hun iblant har brukt opp empatien og er mindre tålmodig og omsorgsfull når hun kommer hjem.  – Da må jeg beklage overfor de hjemme og si det handler om jobb.  – Har du tatt ut egenmelding før? – Det skjer ikke ofte. Den sitter langt inne.  – Hva med sykmelding? – Nei. Hvis ikke jeg er her, er det ingen som tar over for meg, og ungdommene møter en stengt dør. Det er ingen vikar som kan steppe inn.  I rapporten beskrives belastninger som følge av konflikt mellom rettigheter og plikter. Som retten til et trygt og forsvarlig arbeidsmiljø i møte med vold og trusler fra brukere og pasienter. Og kritikk fra foreldre og pårørende som aldri blir fornøyde. Samtidig opplever de fleste fine, positive opplevelser i arbeidet. Derfor kan det være vanskelig å si akkurat hvor det «vipper», slik at følelsene blir en belastning. En forskjell for de unge Andresen synes møtene med ungdommene og det å kunne utgjøre en forskjell for dem, er det mest givende med jobben.  Helsesykepleieren har alltid tenkt at hun skulle pensjonere seg i yrket.  – Men det siste året har jeg tenkt at slik blir det kanskje ikke allikevel.  Hun sukker tungt. Blikket vandrer en kort tur ut i skolegården.  – Man tenker til tider det er en selv det er noe galt med. Er det jeg som ikke er effektiv nok i jobben min? I denne undersøkelsen (2019) har yrkesgrupper svart på hvordan de opplever emosjonelle belastninger:

Summary: En studie viser at jobber som innebærer emosjonelt arbeid, som helsesykepleiere og politi, fører til mye stress og høy belastning.

Summary: Over halvparten av de spurte blir irritable hjemme, og 19 prosent har brukt egenmelding på grunn av følelsesmessige krav på jobb.

Summary: Relativt få arbeidsplasser har gode systemer for håndtering av vold og trusler, og dette er særlig et problem for lærere.


Økokrim advarer mot ny bedragerimetode: – Rammer tusenvis

Økokrim opplyser at de gjennom etterforskningen av en stor bedragerisak har avdekket en ny metode. Flere tusen nordmenn kan stå i fare, selv om gjerningspersonen er pågrepet.  – Dette er avansert og organisert økonomisk kriminalitet som rammer tusenvis av personer, sier Økokrim-sjef Pål Lønseth i en pressemelding.  Økokrim forteller videre at en person nå er siktet for forsøk på en mengde bedragerier ved hjelp av en IMSI-fanger.  – Siktede har sendt ut SMS med lenke til en falsk nettside, der en blir bedt om å oppgi kontoinformasjon. Dette er gjennomført ved hjelp av en IMSI-fanger som han har kjørt rundt med i bilen sin. Sms-en har blitt sendt ut til de telefonene som har oppholdt seg i nærheten av hans sporingsutstyr, skriver Økokrim i pressemeldingen.  Etterforskningen har avdekket at bankkortene den siktede har lagret, fortsatt blir trukket for penger. Det er derfor en fare for at flere tusen nordmenn kan bli svindlet i dagene og ukene som kommer, selv om gjerningspersonen er pågrepet. – Det er første gang vi har en straffesak ved hjelp av denne metoden i Norge, sier Lønseth.  – Vi har avdekket at bedrageriene fortsatt pågår. Dette tyder på at kortopplysningene lagres og brukes uker og måneder etter at kortinformasjonen er innhentet. Potensielt flere tusen nordmenn kan bli svindlet i tiden fremover, forteller påtaleansvarlig hos Økokrim, Marianne Bender.  Som følge av dette oppfordrer Bender alle som tror de kan være berørt til å sperre kortet sitt.  Kan du være berørt? Økokrim forteller at svindleren i denne saken har utgitt seg for å være enten være DHL, Bank Norwegian eller DNB.  Berørte kan ha fått beskjed om at kortet er blitt sperret eller at «pakken din» har blitt stanset. Lenken fører til en falsk nettside der man blir bedt om å oppgi kortnummer. Du kan være rammet dersom:  Økokrim opplyser om at spesielt mange kunder av DNB er rammet.  – Et kjempeproblem Økokrim forteller videre at de har tatt initiativ til et forebyggende samarbeid med Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (NKOM) og Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM). – Vi vet at bedragere kan utnytte telenettet. Dette er et kjempeproblem, og slike forsøk på bedrageri skjer daglig. Vi har vært helt tydelig på at Norge trenger en handlingsplan på å bekjempe og forebygge bedragerier. Økokrim vil gjerne være en aktiv bidragsyter, men initiativet må komme fra politisk hold fordi det vil berøre flere departementer, sier Økokrim-sjef Lønseth.

Summary: Økokrim har avdekket og advarer mot en ny bedragerimetode i Norge. Flere tusen nordmenn kan være i fare for å bli rammet.

Summary: En person siktet for forsøk på bedragerier, hvor han har sendt ut falske sms’er med hensikt om å innhente kortinformasjon.

Summary: Selv om personen er pågrepet kan innhentede kortopplysninger brukes i uker og måneder fremover.

Summary: Dersom du mistenker at du er rammet, anbefales Økokrim at du sperrer kortet ditt umiddelbart.


Hallgeir Kvadsheim: Hva bør jeg gjøre med pengene?

Marte får utbetalt to millioner kroner fra forsikringsselskapet, og lurer på hva det er lurt å gjøre med disse pengene? SPØRSMÅL: Jeg har nettopp blitt enig med forsikringsselskapet og skal få utbetalt 2 millioner i et forsikringsoppgjør etter en yrkesskade.  Jeg er 50 % ufør på grunn av skaden, er i slutten av 30-årene, har en samboer og tre barn. Vi har 4,1 millioner i boliglån og en halv million i billån, og vi deler gjelden 50-50. Jeg har helt OK utbetaling med lønn og uførepensjon.  Jeg er ikke så flink med penger, jeg har ikke startet pensjonssparing og har en veldig liten bufferkonto. Men jeg får betalt alle regningene. Bør jeg få pengene inn på en sparekonto til å begynne med? Eller hva bør jeg eventuelt gjøre med pengene?  Marte HALLGEIR KVADSHEIMS SVAR: Du er inne på noe der:  Altså det med å få dem inn på en trygg sparekonto til å begynne med. Ikke forhast deg med denne plasseringen, for det er viktig å se litt på hvordan totaløkonomien er nå og hvilke planer du har fremover.  Det kan også være fornuftig å ha en samtale med en rådgiver i banken, for det er mye her som jeg ikke kan ha oversikt over på stående fot.  Men la pengene stå på sparekonto i utgangspunktet – det er viktig med en god og høy bufferkonto for deg.  Nedbetaling av din del av bil-lånet er jo også en mulighet, i og med at renten på bil-lånet sannsynligvis er mye høyere enn på boliglånet.   I den praten du har med banken, så vil jeg ha hørt også om muligheten for å låne opp på boliglånet – hvis du i første omgang velger å betale ned på boliglånet, siden renten tross alt er høyere der enn på sparekonto.  For dersom du om noen år ser at du er nødt til å låne opp igjen, er det da slik at banken vil ta en helt ny kredittvurdering av deg? Eller vil dere kunne enkelt låne opp senere på boliglånet ditt, hvis du har behov for pengene? Hvis det er slik at det vil kunne gjøres, og du vil ha den samme kredittrammen som tidligere, så er det ikke sikkert det gjør noe å betale ned boliglånet med disse pengene. Men det er ikke gitt, fordi du etter at du tok opp dette boliglånet i banken har blitt 50 % ufør, og sannsynligvis har du noe lavere inntekt enn det du hadde da du ble kredittvurdert i utgangspunktet. Dermed er det ikke sikkert at betaling av dette lånet er bedre enn å ha pengene på sparekonto. Så vær litt kritisk i møtet med banken og hør hvilken vurdering de gjør av akkurat dette.  Det er heller ikke sikkert at renten på en veldig god sparekonto (du finner de beste rentene på finansportalen.no) er så mye lavere enn den boligrenten du betaler per i dag. Sånn sett er det ikke det store «tapet» du har på å ha en mest mulig fleksibel økonomi ved å ha pengene tilgjengelig på sparekonto. Du har tross alt en ganske høy gjeldsgrad. Selv om du ikke oppgir samlet inntekt her, så det er kanskje lurt å ikke ha så veldig høy risiko i sparingen din. Du kan alternativt sette inn penger i såkalt lavrisiko pengemarkedsfond, hvis du ikke er ivrig etter å shoppe etter best mulig sparekonto. Så må du også ta hensyn til hvor stor nedgang i lønn du vil få nå sammenlignet med perioden før uførhet. Dette er viktig når du skal tenke om pengene skal plasseres på kort og trygg måte – for eksempel på sparekonto eller i et pengemarkedsfond – eller om noe av det kan settes av til langsiktig sparing. Skal for eksempel disse pengene fase seg inn i økonomien for å jevne ut forskjellen de neste årene, eller er det allerede i balanse med hverdagsøkonomien sånn som det er nå?  Har dere noen voldsomme planer om ny bolig? Hvis ikke, kan du kanskje sette mer av disse pengene på langsiktig sparing – type pensjonssparing – for eksempel 50–50 på globalt indeksfond og sparekonto. Nå har jeg bare belyst noen av problemstillingene, men ta en prat med banken om disse alternativene, for det mangler jo en del viktige tall i dette tilfellet.   Men det er som nevnt viktig å  stille noen kritiske spørsmål til banken, hvis de anbefaler dere å betale ned på lån: Er det da like enkelt å låne opp igjen etterpå? TA KONTAKT Hver uke svarer Hallgeir Kvadsheim fire lesere i «spørsmål / svar»-episodene av podkasten «Pengerådet». Dersom du har et spørsmål du ønsker at Hallgeir skal svare på i «Pengerådet», send oss en e-post til tips@dinepenger.no eller send oss en melding via Instagram eller Facebook. Du kan også bli medlem av vår facebookgruppe «Pengerådet». Spørsmål og svar kan også bli saker, slik som denne.

Summary: Marte får utbetalt 2 millioner kroner i forsikringsoppgjør etter yrkesskade

Summary: Økonomiekspert Hallgeir Kvadsheim råder Marte til å sette pengene på en trygg sparekonto først

Summary: Han anbefaler også en samtale med bankrådgiver for å vurdere totaløkonomi og fremtidige planer

Summary: Mulighetene inkluderer nedbetaling av billån og eventuelt boliglån

Summary: Han anbefaler også å vurdere langsiktig sparing, som pensjonssparing, i globalt indeksfond og sparekonto

Summary: Still kritiske spørsmål til banken for å sikre god økonomisk situasjon, oppfordrer Kvadsheim.


Norske forskere har utviklet en ny vaksine som beskytter mot mange ulike varianter av influensa i ett stikk. Feber, hodepine, sår hals og verkende muskler. Influensaen dukker opp hvert år, og rammer mange av oss.  I år med større epidemier kan 10–30 prosent av den norske befolkningen bli smittet. I en gjennomsnittlig sesong vil 5–10 prosent av alle voksne og 20–30 prosent av alle barn bli syke, ifølge Folkehelseinstituttet (FHI) Influensavaksinene må oppdateres årlig for å gi god beskyttelse. Nå har forskere ved Universitetet i Oslo og Oslo universitetssykehus utviklet en universell vaksine som gjør at vi etter hvert kan slippe å ta nye vaksiner mot nye og ulike virus hvert år. – Målet er at den nye influensavaksinen skal bli like effektiv som andre vaksiner som vi bare trenger en «boost» av rundt hvert tiende år, sier Ranveig Braathen, forsker ved Institutt for klinisk medisin ved Universitetet i Oslo og ved Oslo universitetssykehus Rikshospitalet. Hun har en doktorgrad i immunologi, og er gruppeleder for en forskningsgruppe. Sammen med blant andre førsteforfatter Daniëla Maria Hinke og professor emeritus Bjarne Bogen har hun utført en studie som nylig er publisert i det anerkjente tidsskriftet Nature Communications. Begrenset effekt av dagens vaksiner Forskergruppen har jobbet lenge med å forstå hvordan influensavaksiner virker, og hvordan man kan gjøre dem mer effektive. – Ulempen med dagens influensavaksiner er at de må oppdateres hvert år, og at de som er på markedet nå har en begrenset effekt, på mellom 20 og 60 prosent. Vi har sett på hvordan vi kan gjøre disse vaksinene bedre, slik at de treffer enda bedre og varer lenger.  Influensa endrer seg over tid, det muterer og finnes i mange varianter. Braathen og kolleger har utviklet en såkalt DNA-vaksine. Det er en type genomisk vaksine, tilsvarende som mRNA-vaksinene Pfizer og Moderna laget mot covid-19. Genomiske vaksiner fungerer ved å levere en del av virusets genetiske informasjon til en persons celler. Det gir cellene instruksjon om å lage proteiner som immunsystemet kan bruke til å identifisere sykdomsfremkallende virus og lage antistoffer mot. – Det ultimate målet er å lage en vaksine som virker mot alle varianter av influensa på en gang. Det er et litt hårete mål, fordi influensa også finnes i mange arter, som hos fugler og hos andre pattedyr, hvor den kan gjemme seg. Vaksinen kan lages raskere Forskerne har gjort flere ting annerledes enn ved utvikling av andre vaksiner. – Vaksiner generelt er utviklet til å være veldig spesifikke mot akkurat de variantene som sirkulerer. Verdens helseorganisasjon (WHO) følger med på hvilke varianter som sirkulerer, og tidlig på året bestemmer de seg for hva vaksinen for den neste sesongen skal inneholde. Braathen forklarer at dagens vaksiner består av fire ulike varianter, i denne nye vaksinen kan man inkludere mange flere.  – Vi har her inkludert opp til 18 ulike, men dette kan utvides til å inkludere enda flere. På den måten tenker vi at vi kan lage en vaksine som kan gi bredere beskyttelse, og kanskje til og med virke mot varianter av influensa som vi ennå ikke har sett. Ved denne nye typen vaksine, kan man også lage nye vaksiner fortere.  – Vi så det samme under pandemien, at man klarte å lage en ny vaksine for testing på en måned etter at genomet til det nye coronaviruset var kjent.  Forskerne håper en slik type vaksine vil gjøre vaksinering langt enklere. – Det hadde vært fantastisk å få vaksinen ut i klinikken. Det vil kunne spare pasienter for boostervaksiner, og gjøre det enklere for sårbare grupper. I tillegg kan man spare store ressurser, ved at folk har færre sykedager. Forsket på mus Braathen understreker at dette er en preklinisk studie av en vaksine gjort på mus. – Det er et stykke fra denne studien til den er godkjent for klinisk bruk. Hun peker på at dette kunnskapsgrunnlaget også kan overføres til andre typer infeksjonssykdommer, som hiv, malaria og corona. – Kanskje kan denne universelle vaksinen til og med hindre en ny pandemi, mener forskeren. Prosessen videre for forskerne er å søke om flere midler til nye studier, og skaffe samarbeidspartnere for en mulig prosess videre. Selv om dette oppfattes som et gjennombrudd av forskerne, tar det i gjennomsnitt 10 til 15 år før en ny vaksine er ferdig utviklet, men Braathen viser til at det gikk raskere under pandemien. – Lovende Are Stuwitz Berg er direktør for Avdeling for smittevern og vaksine i Folkehelseinstituttet (FHI).  Han peker på at Norge har gode forskningsmiljøer på vaksineutvikling som ligger langt fremme i denne typen forskning.  – Det har vært gjort mange forsøk på å lage en influensavaksine som gir beskyttelse mot mange, eller enda bedre, alle influensavirus. Så langt har det ikke ført fram til en effektiv vaksine til bruk på mennesker. Fremgangsmåten de norske forskerne har benyttet virker lovende, men det gjenstår ennå mye forskning og utprøving før vi eventuelt har en slik vaksine tilgjengelig. Han mener at en influensavaksine som man bare trenger å ta én eller noen få ganger i livet, vil kunne bidra til at en høyere andel av personer i risikogruppene vil være beskyttet.  – Det gjenstår å se hvordan varigheten av beskyttelse vil være etter en slik type universalvaksine som beskrives her. Vi ser at det er utfordrende å oppnå den vaksinasjonsdekningen vi ønsker med den årlige influensavaksinen. Fungerende divisjonsdirektør Helga Katharina Haug i Helsedirektoratet mener at vaksiner som gir bedre og bredere beskyttelser over lengre tid, selvfølgelig vil være ønskelig, men må sees opp mot eventuelle ulemper.  – Det er for tidlig for oss å uttale oss om hvordan denne vaksinen vil kunne påvirke helsetjenesten.  – Vil gi mindre smittetrykk Marte Kvittum Tangen, leder i Norsk forening for allmennmedisin og spesialist i allmennmedisin, mener den nye norske studien er spennende.  – Fordelene med en slik universell vaksine er mange. Det vil gi bedre beskyttelse fordi det er større sannsynlighet for at den treffer riktig, og antagelig vil en større andel av befolkningen ha beskyttelse om den får lengre varighet.  Hun peker også på at det ikke er akkurat de samme personene som tar vaksinen hvert år.  – Dermed vil det gi mindre smittetrykk i hele befolkningen, og det er viktig for de med redusert immunforsvar og de som ikke kan ta vaksinen. I tillegg vil færre av de som velger å ikke ta vaksinen bli syke fordi det bli mindre smitte i miljøet, og dette vil også ha betydning for sykefraværet. – Det vil også forhåpentligvis koste mindre for hver pasient og vi i helsetjenesten vil bruke færre ressurser på å sette vaksiner.

Summary: Forskere fra Universitetet i Oslo og Oslo universitetssykehus har utviklet en ny influensavaksine som beskytter mot flere varianter samtidig.

Summary: Vaksinen kan redusere behovet for årlige boosterdoser og potensielt beskytte mot fremtidige varianter.

Summary: Forskerne har brukt en DNA-vaksine, som ligner på mRNA-vaksinene Pfizer og Moderna laget mot covid-19.

Summary: Studien er foreløpig i prekliniske stadier og er testet på mus, men har blitt publisert i anerkjente Nature Communications.


Støre om Kjerkols masteroppgave: Vil ikke gjøre tekstanalyse

Stadig nye eksempler på tekstlikhet i helseminister Ingvild Kjerkols omstridte masteroppgave rokker ikke ved statsminister Jonas Gahr Støre: Han fortsetter å peke på Nord universitet. Siden statsminister Jonas Gahr Støres pressekonferanse mandag, hvor han redegjorde for sin videre behandling av helse og omsorgsminister Ingvild Kjerkols mastersak, har det kommet ytterligere minst ti eksempler på tekstlilhet i Kjerkols oppgave. Avviser SMK-ansvar Vi utfordrer ham på det etter hans pressekonferanse tirsdag. Han viser igjen og igjen til at det er ansvaret til Nord universitet, ikke han. – Spørsmål om tekstlikhet og hvilken konsekvens det har av graden og vurderingen av oppgaven, må gjøres av lærestedet. – Har ikke Statsministerens kontor (SMK) et selvstendig ansvar for å undersøke hva som er riktig? – Nei, det er ikke et område som ligger under SMK eller regjeringen, men på det lærestedet hun har meldt seg opp, fulgt kurs, tatt oppgave med veileder og sensor - og det er reist spørsmål ved om oppgaven har de kvalitetene den skal ha. Det må avgjøres ved det lærestedet. Førsteamanuensis Thomas Laudal, sa mandag at saken til Kjerkol var en bagatell; etter de nye funnene i går kveld og i dag sier han saken står dårligere for Kjerkol. – Hva tenker du om det? – Igjen; det er Nord Universitet som må avklare og gjøre de vurderingene. Kjerkol selv sa mandag kveld at hun ikke ønsker å kommentere masteroppgaven ytterligere. Nå skal Nord universitet behandle saken. VG har det siste året dokumentert hvordan studenter i Norge blir anklaget og utestengt for fusk. Mellom 2018 og 2022 har minst 3800 studenter blitt anklaget for juks. – Hva er dine strategiske vurderinger av legge mye av avgjørelsen om Ingvild Kjerkols fremtidige skjebne i hendene til Nord Universitet? – Jeg tar avgjørelser om mine statsråders politiske virke, basert på arbeidet de gjør i regjering og forhold som påvirker tilliten. Her er det reist spørsmål om hennes akademiske arbeid ved et lærested. Jeg mener at jeg som statsminister ikke skal gjøre tekstanalyse og vurdere faglig innhold når Nord Universitet har sagt at det er noe de ønsker å se på. Da tillegger det dem å gjøre. – Det kan jeg avkrefte – Denne prosessen kan ta uker og måneder. Hva gjør du hvis Ap får 13 prosent på neste meningsmåling; dette dreier seg også om tillit ute blant folk? – Tillit handler også om rettigheter som folk har. Ingvild Kjerkol skal ikke behandles mildere i forhold til spørsmål om masteroppgaven, men hun skal heller ikke fratas rettigheter. Det ønsker jeg å stå ved. Det handler om rettsstatens prinsipper. Så skal jeg gjøre min vurdering når Nord Universitet har gjort sin. – Det kan fremstå som om du og Kongen i statsråd har abdisert som beslutningstagere i vurderingen av om Kjerkol skal fortsette som statsråd? – Det kan jeg avkrefte. Vi har bestemt oss for å behandle denne saken slik jeg har redegjort for.  – Når avgjør du?: Er det etter at nemnda for studentsaker om noen uker har meldt sin konklusjon til Kjerkol eller er det etter at Kjerkol eventuelt har klaget på den avgjørelsen til Felles klagenemnd, som hun har anledning til? – Jeg forskutterer ikke min vurdering at det som kommer i ulike etapper. Det må jeg vurdere der og da. – Hva er din vurdering av forskjellene i sakene til Sandra Borch og Ingvild Kjerkol, som gjorde at du aksepterte at Borch gikk av, men at du har tillit til Kjerkol? – Borch trakk umiddelbar konklusjon etter at det var påvist et stort omfang av tekstlikhet og at hun ikke kunne fortsette som statsråd innenfor området høyere utdanning. For Kjerkols del så er hun uenig i en del av kritikken som fremmes, fagfolk har ulik vurdering og Nord Universitet vil gjøre sin vurdering.  Ny lov VG har vist at studenter har blitt dømt og fratatt retten til å studere og få studielån, i påvente av behandlingen av fuskesaken de har vært anklaget for. – Er det noe dere vil vurdere å endre når dere nå skal jobbe med loven som regulerer det? – Nå ligger den loven til behandling i Stortinget og der er det gjort flere vedtak som skal ta vare på studenter i en utsatt situasjon, blant annet at de ikke må betale for rettsprosesser. Han legger til:  – De fleste studenter går gjennom studietiden uten å jukse, men lærerstedene melder om et nærvær av juks som bør bekymre oss. Derfor bør det være strenge regler, så må det være prosedyrer for å vurdere om regler er brutt. Studentenes rettigheter må ivaretas i den prosessen. – Ni statsråder har gått av siden din regjering tiltrådte for halvannet år siden, seks på grunn av skandaler. Hva tenker du om den norgesrekorden? – Jeg tenker at halvparten av de seks gikk av på forhold som lå før de ble statsråder. Det forteller noe om at innsyn i folks liv er tettere nå. Det handler om pressens arbeid, om nye dataverktøy. I sum mener jeg det er bra. Folk har levd liv når de kommer i ansvarsposisjoner. Vi forutsetter at det er et liv på innsiden av lover og regler.  – Urolig Han legger til: – Når det dukker opp saker som ikke står seg, er det mitt ansvar å trekke konklusjoner. Det er noen av de vanskeligste avgjørelsene du tar som statsminister, fordi det dreier seg om mellommenneskelige forhold overfor folk jeg vet har jobbet hardt og som jeg har hatt en nært forhold til. Men det har vært nødvendig. – Skjønner du at det bidrar til at tilliten fra folket til våre politikere svekkes? – Vi får vente og se på det. Hvis det var slik at vi har folk i styrer og stell i politikk, kommunestyrer, bedrifter og fagorganisasjoner som aldri gjorde feil eller det aldri var noe å sette spørsmålstegn ved, så ville jeg vært urolig. Jeg håper folk vil se, når det dukker opp saker, at det blir tatt på alvor og at det skjer på en måte som ivaretar rettighetene til dem som er involvert.

Summary: Statsminister Jonas Gahr Støre står på og står på at Nord universitet har ansvaret for å vurdere utfordringene knyttet til helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkols masteroppgave.

Summary: Minst ti nye eksempler på tekstlilhet er oppdaget i Kjerkols oppgave sister døgn, men Støre mener det er lærestedets ansvar å vurdere den saken, ikke hans.

Summary: Førsteamanuensis Thomas Laudal har snudd og mener saken blir verre for Kjerkol med de nye funnene. De påvirker ikke Støre.


Ny forskning: Lær av de beste – tren riktigere

Forskere ved Kristiania og NTNU har analysert hvordan landets beste utholdenhetsutøvere trener. Svarene viser at du mest sannsynlig bør gjøre én endring i din trening.  – Erfaringene til toppidrettsutøvere er overførbare til folk flest som vil komme i bedre form. Det kan også være mer behagelig å bli bedre trent enn mange kanskje tenker. Det mener professor Thomas Haugen ved Institutt for helse og trening ved Høyskolen Kristiania. I de siste årene har han sammen med andre forskere ved Kristiania og NTNU analysert et stort antall treningsdagbøker og intervjuet en rekke av landets beste utholdenhetsutøvere og trenere for å lære mer om hvordan de trener. Dataene er fra utøvere og trenere i åtte ulike idretter: Langrenn, skiskyting, skøyter, roing, sykling, svømming, langdistanseløp og triatlon. Forskerne har vært utøvere selv, og har blant annet jobbet i Olympiatoppen. Ut fra en samlet erfaring har de laget to analyser, hvor de har sett nærmere på treningskvalitet og hvordan forbedre den. De er nylig publisert i International Journal of Sports Physiology and Performance. Mye trening og høy kvalitet Når våre idrettshelter blir spurt om hva som er årsaken til deres suksess, er det to ting som ofte blir fremhevet: Mye trening og høy kvalitet på treningen. Mens treningsmengde enkelt kan måles i form av timer, kilometer og antall økter, er treningskvalitet et langt mer diffust begrep. Hva er det de egentlig mener med treningskvalitet, og hvordan forbedrer man den? Dette ønsket de å grave i. Haugen viser til at begrepet «kvalitet» stammer fra det latinske ordet qualis, som kan oversettes til «hvordan». Treningskvalitet handler nettopp om hvordan treningen gjennomføres. – Det vi ser er at de fleste toppidrettsutøvere har langt flere økter med mindre belastning enn tunge økter. Opp til 90 prosent av øktene er gjennomført med lav intensitet. De trener sjelden til utmattelse. Dette er trolig ikke godt kjent blant alle som driver med trening på et noe lavere nivå, og som gjerne vil komme i bedre form. Haugen peker på at en langrennsløper i toppen trener rundt 1000 timer i året. I rundt 800–900 av disse er intensiteten overkommelig. Det kan være en rolig langtur, hvor det er mulig å holde en samtale med en treningskompis. – Det er ytterst få timer der de tar seg fullstendig ut. Det er nesten bare i konkurranser, og noen få dager ellers at de ligger på bakken og gisper etter at de er ferdig. Senke intensiteten Han mener det er viktig for vanlige mosjonister å få en forståelse av at det er bedre å senke intensiteten litt, for da kan du trene mer. Har du for høy intensitet, blir økten kortere. Motivasjonsmessig er det også lettere å ha en lengre karriere når du trener mer skånsomt enn at du hele tiden tar deg helt ut. – De fleste synes det er ubehagelig å trene til de spyr og melkesyren kommer, og da er det viktig å vite at effekten ikke nødvendigvis blir bedre. Målet må jo også være at du har lyst til å trene neste gang, slik at du ikke faller tilbake til sofaen og fjernkontrollen. Hvis du ønsker å komme i form, vil trene en gang i uken, mener Haugen det ikke er hverken gøy eller motiverende å trene svært intensivt. – Hvis du trener tre til fire ganger i uken, kan alle øktene være rolige, men du kan speede opp de siste fem minuttene. Totalt bør 80–90 prosent av treningen være rolig. Derfor kan det faktisk være mer behagelig å komme i bedre form enn mange kanskje tenker. Effektiv trening:  Fem grep som øker forbrenningen Kopierer treningsprogrammer Haugens erfaring er at mange som ønsker å bli bedre trent, og som er nybegynnere, starter med å kopiere treningsprogrammene til eliteutøvere. – En sofagris som tenker at nå vil jeg komme i form, laster kanskje ned treningsprogrammet til en av Ingebrigtsen-brødrene eller Klæbo. Men disse er designet ut fra den enkelte utøvers behov, og passer ikke for andre. Kjernen i treningskvalitet er de vurderingene trener og utøver gjør før, under og etter økten. De gjør hele tiden tilpasninger. Føler man seg pigg, legger man på en runde til. Nøkkelen ligger i situasjonen her og nå. Han mener Leif Olav Alnes, treneren til Karsten Warholm, forklarer det på en god måte. – Han har sagt at han ser på seg selv som en servitør på restaurant, som kommer med menykartet med forrett, hovedrett og dessert. Hovedretten er viktigst, og er utøveren sliten, droppes forretten. Hvis man fortsatt er sulten etter hovedretten, kan man slenge på en dessert. De tar hele tiden vurderinger i sammenheng med situasjonen her og nå. Dette tenker nok ikke de fleste mosjonister på. De har lett for å være slaver av programmet de følger. Oppsøke kunnskap I sine intervjudata har de sett på hva som kjennetegner vellykkede trenere og utøvere. – Vi finner at det er viktig med god interaksjon mellom trener og utøver. De beste utøverne tar også eierskap til egen trening, og er med og diskuterer og planlegger. Om man som de fleste ikke har egen trener, mener Haugen at treningskvaliteten hele tiden kan forbedres gjennom læring og høsting av erfaringer. Han peker på at en stor del av de norske idrettsfremgangene kan tilskrives samspillet mellom Olympiatoppen og dyktige trenere ved toppidrettsgymnaser, klubber og særforbund. – En kjerneoppgave i dette samspillet er nettopp å heve kvaliteten på det daglige treningsarbeidet og tilrettelegge for at gode utøvere og trenere kan lære av hverandre innad og på tvers av idretter. Men også mosjonister kan forbedre sin egen treningskvalitet ved å trene med bedre utøvere og oppsøke kunnskap og kompetansepersoner i nærmiljøet. Ulik respons på samme økt Thomas Johansen Losnegard er professor ved Institutt for fysisk prestasjonsevne ved Norges idrettshøgskole. Han er ikke involvert i de nye analysene, men er tidligere kollega med noen av forskerne.  Han synes analysene av treningskvalitet er spennende og viktige.  – Temaet er jo ikke noe «nytt», men forskerne har forsøkt å sette det mer i system, i tillegg til å bruke erfarne treneres kompetanse på dette området.  Han peker på at fra praksis vet vi at utøvere responderer ulikt selv på samme økt.  – Dette skyldes trolig en rekke faktorer der «gjennomføringskvalitet» er en av bitene i puslespillet. Våre beste utøvere er veldig gode på å vurdere hva de ønsker å oppnå basert på målsetting. For eksempel kan den samme intervalløkten (eksempelvis 5x5 min) gjennomføres ulikt i en hard treningsperiode sammenlignet med en lettere treningsperiode.  – Her kan det være nyanser i forhold til hvordan dragene bygges opp med tanke på intensitet, teknisk fokus, gjennomføre alene eller i felt eller hvilket terreng øktene gjøres som eksempel. For en eliteutøver er kvalitet ikke alltid synonymt med hvor hardt man trener, men heller at man får det utbytte man er ute etter i forhold til målsetting. Dette kan mosjonister lære Han mener det viktigste mosjonister som ønsker å bli bedre, kan lære av toppidrettsutøvere er følgende tre punkter:  – For meg er dette tre konkrete eksempler som jeg mener er kvalitet i treningsarbeidet. Videre har vi mange «fancy» verktøy som man kan bruke under treningen og konkurranser, som watt-måler, pulssensorer osv.  – Samtidig er kroppen ekstremt kompleks, slik at vi trenger å kunne enkle verktøy for å styre enkeltøkter og økter over tid.  Losnegard mener de beste utøverne ofte har en ekstremt utviklet intuisjon som trolig er veldig viktig for å vite hvordan de kan justere trening underveis i en treningsperiode, og hvordan gjennomføre konkurranser.  – For at denne følelsen skal kunne utvikles, trenger vi å erfare hvordan trening påvirker kroppen og dermed skape kvalitet i treningen. Som vi så på 5000-meter i VM, valgte Jakob Ingebrigtsen en annen strategi enn han ville gjort i 100 prosent form, og gjør valg underveis basert på det nivået han er på den dagen. Dette er eksempel på en ekstrem intuisjon og justering av løpsstrategi basert på følelse.

Summary: Forskere ved Høyskolen Kristiania og NTNU har analysert treningsdagbøkene til Norges beste utholdenhetsutøvere og intervjuet dem for å finne ut mer om hvordan de trener.

Summary: Professor Thomas Haugen ved Høyskolen Kristiania mener at måten de trener på kan være nyttig for vanlige mosjonister som ønsker å komme i bedre form.

Summary: Ifølge Haugen er det blant annet viktig å være klar over at de topptrente ikke yter maksimalt i hver økt. Dette muliggjør lengre økter, og gir en mer behagelig og opprettholdbar treningsopplevelse.

Summary: Forskningen er publisert i International Journal of Sports Physiology and Performance.


Den tidligere kringkastingssjefen kommer fra stillingen som toppsjef i Norsk Tipping.  Thor Gjermund Eriksen blir ny konsernsjef i Bane NOR.  Det fremgår av en børsmelding onsdag formiddag.  Den tidligere kringkastingssjefen i NRK tar over topplederrollen 1. november 2023. Som ny konsernsjef vil han også tiltre som styreleder i Bane NOR Eiendom.  Forlater Norsk Tipping Eriksen kommer fra stillingen som administrerende direktør i Norsk Tipping, som han har hatt siden september i fjor.  – Det er med tungt hjerte jeg har tatt denne beslutningen, og planen var helt klart å være i Norsk Tipping lenger. På ett år har jeg blitt veldig glad i både det samfunnsoppdraget Norsk Tipping har og også i de ansatte på Hamar, sier Eriksen i en uttalelse.  Han trekker frem at Bane NOR i likhet med Norsk Tipping har en viktig samfunnsoppgave.  – Å lede jobben med å sikre god og fremtidsrettet infrastruktur på jernbanen i Norge er spennende og noe jeg har valgt å takke ja til, sier Eriksen.  – Trist Nyvalgt styreleder i Norsk Tipping, tidligere Ap-politiker Sylvia Brustad, synes det er synd at Eriksen forlater selskapet.  – Det er trist for både styret og de ansatte at Thor Gjermund slutter. Han har gjort en veldig god jobb i den tiden han har ledet selskapet, og vi skulle veldig gjerne sett at han ble lenger hos oss. Vi ønsker ham lykke til i ny jobb, sier Brustad. Nå er det satt ned et utvalg som skal jobbe med å finne Eriksens etterfølger, ifølge pressemeldingen fra Norsk Tipping.  «Krevende periode for norsk jernbane» I mars gikk Gorm Frimannslund av som sjef i Bane NOR etter det som ble beskrevet som en «krevende periode for norsk jernbane».  Beslutningen var tatt i samarbeid med styret, ifølge pressemeldingen fra Bane NOR.  I forkant hadde det stormet rundt Bane NOR i forbindelse med åpningen av Follo-banen.  Den ble stengt kort tid etter åpningen i desember, da det oppsto varmegang og røykutvikling i et teknisk anlegg på Ski.  Etter Frimannslunds avgang har Henning Bråtebæk fungert som konstituert konsernsjef.

Summary: Tidligere kringkastingssjef Thor Gjermund Eriksen blir ny konsernsjef i Bane NOR.

Summary: Eriksen forlater stillingen som administrerende direktør i Norsk Tipping, som han har hatt siden september 2020.

Summary: Ett utvalg er satt ned for å finne en erstatter for Eriksen hos Norsk Tipping.

Summary: Eriksen etterfølger Gorm Frimannslund, som gikk av som Bane Nor-sjef mars.

Summary: Da hadde Bane NOR har nylig gjennomgått det som ble beskrevet som en krevende periode, knyttet til åpningen av Follo-banen.


Spesielt to ting gjør at Edmund har brukt kredittkortet i over ti år

Edmund Martin har de siste årene gått fra å bruke kredittkortet på enkelte kjøp til å bruke det til alt. – I starten brukte jeg det til netthandel og reiser utenlands. Men de siste årene har jeg brukt det til absolutt alt. Det forteller Edmund, som har benyttet kredittkortet fra Bank Norwegian, en filial av NOBA Bank Group, siden 2011. – For 12 år siden var kanskje netthandel litt mer fremmed, så da var det fint å bruke kredittkort. Men nå bruker jeg det for å utnytte alle fordelene som følger med kortet. I tillegg til å være et sikkert kort å bruke på nett, har også kredittkortet gode forsikringer både innen- og utenlands, påpeker Edmund. Eksempel ved utsatt betaling: Effektiv rente 23,1%, 15.000 over 12 måneder, kredittkostnad 1.764. Totalt: 16.764. Den første store fordelen med kortet som Edmund trekker frem, er opptjeningen av CashPoints. – På slutten av fjoråret hadde jeg med guttungen til Oslo for å besøke familie og venner der. Da var begge billettene fullt ut dekket av CashPoints, forteller familiefaren og legger til: – Det er jo momentan sparing rett etter bruk. Så sparer man penger som man kan ha til «the rainy day fond». Elektroningenøren fra Bergen mener det er en stor fordel at man får tilbakebetalt i reelle kroner. – Alle fordelene med kredittkortet er så lett tilgjengelig, sier Edmund. Han setter også pris på valgfriheten når det gjelder bonusprogram. Selv velger han å spare i CashPoints, men han har også vurdert cashback. Mens CashPoints kan brukes som betaling hos flyselskapet Norwegian, kan cashback brukes til å betale ned på kredittkortregningen. Eksempel ved utsatt betaling: Effektiv rente 24,4 %, 15.000 kr. over 1 år. Kostnad: 1849 kr. Total: 16.849 kr. Den andre store fordelen med å bruke kredittkortet fra Bank Norwegian, en filial av NOBA Bank Group, er at de tilbyr mobilbetaling. – Det at de tilbyr mobilbetaling, er faktisk veldig viktig for meg. Det er jo ikke alle som gjør det, påpeker Edmund. – I en travel hverdag så er mobilen det siste man glemmer. Lommeboken kan man glemme, og da er det praktisk å betale med telefonen. Kredittkortet støtter betaling med både Google Pay og Apple Pay, som gjør mobilbetaling enkel. Om du har en smartklokke, kan du også betale med denne da kredittkortet også støtter Garmin Pay og Fitbit Pay. Eksempel ved utsatt betaling: Effektiv rente 23,1%, 15.000 over 12 måneder, kredittkostnad 1.764. Totalt: 16.764. Eksempel ved utsatt betaling: Effektiv rente 23,1%, 15.000 over 12 måneder, kredittkostnad 1.764. Totalt: 16.764. Kredittkortet fra Bank Norwegian, en filial av NOBA Bank Group, gir deg inntil 45 dagers rentefri kreditt og er uten årsavgift. Kredittkortansvarlig Magnus Ludvigsen minner imidlertid om at all kreditt må betales tilbake. Selv om du har dekning på kortet, må du være bevisst på bruken og alltid ha en realistisk plan for tilbakebetalingen.  – Dersom de månedlige inntektene dine er lavere enn de månedlige utgiftene, bør du ikke bruke kredittkort for å dekke mellomlegget. Har du et langsiktig finansieringsbehov, vil du normalt finne billigere finansiering enn kredittkort, sier han.  Betal hele regningen ved forfall for å få mest ut av fordelene i kredittkortet. Må du dele opp fakturaen over flere måneder, vil det normalt være mest lønnsomt å prioritere tilbakebetaling på kredittkortet så raskt som mulig.  Eksempel ved utsatt betaling: Effektiv rente 23,1%, 15.000 over 12 måneder, kredittkostnad 1.764. Totalt: 16.764.

Summary: Edmund Martin bruker Bank Norwegian-kredittkort for alle kjøp på grunn av fordelene som følger med kortet.

Summary: Opptjening av CashPoints og valgfrihet i bonusprogram er viktige fordeler for Edmund.

Summary: Kredittkortet tilbyr også mobilbetaling og støtter betaling med Google Pay, Apple Pay, Garmin Pay og Fitbit Pay.

Summary: Bank Norwegian-kredittkort gir opptil 45 dagers rentefri kreditt og uten årsavgift, men kreditt må betales tilbake.

Summary: Kredittkortansvarlig Magnus Ludvigsen minner om å være bevisst kortbruk og ha en realistisk tilbakebetalingsplan.


Regjeringen øker storinnkjøp av luftvern og donerer enda mer til Ukraina

Luftvernet som Ukraina har fått fra Norge, skal erstattes. Men nye missiler kommer ikke før om fire år. I november varslet regjeringen med brask og bram sin plan om å bestille mer luftvern for nær 12,5 milliarder kroner. Drøyt 5 milliarder av dette utgjør erstatning for materiell som er gitt til Ukraina, og som skal tas fra Nansen-programmet. Bestillingen går først og fremst til Kongsberg Defence and Aerospace (KDA) og amerikanske Raytheon.  Kongsberg står bak det mobile luftvernsystemet Nasams, som brukes i rundt 15 land. Nasams utgjør ryggraden i norsk luftvern. Det brukes av både Luftforsvaret og Hæren. Raytheon er verdens største produsent av styrte missiler. Ekstrabestilling for å fylle opp etter donasjoner Investeringen ble en del av den såkalte nysalderingen av statsbudsjettet før jul. I etterkant har regjeringen bestemt seg for å gi ytterligere to utskytningsramper (launchere) til Ukraina og samtidig bestille flere Nasamser. Disse skal etter hvert kunne doneres til Ukraina. Regjeringen legger derfor ytterligere ca. 3,5 milliarder kroner på bestillingen, slik at samlet investering blir på ca. 16 milliarder kroner. Forslaget passerte statsråd fredag og går nå til Stortinget. Dette innebærer samlet sett en bestilling på i alt 18 utskytningsramper og 8 tilhørende enheter for styring og kontroll. I tillegg kommer et stort antall missiler. Den første kontrakten med Kongsberg-bedriften ble undertegnet ved månedsskiftet, men de første leveransene av Nasams kommer ikke før tidligst om to år. Og missiler til å skyte med tar enda to år. Nasams har hjulpet Ukraina Norge, USA og andre allierte har sammen eller hver for seg donert Nasams til Ukraina i flere omganger. Dette har betydelig økt ukrainernes evne til å stanse russiske missiler det siste året. Nasams-systemet hatt ekstremt høy treffprosent, i flere tilfeller opp til 100. Norsk luftvern på lavbluss Men gavene til Ukrainas forsvarskamp har samtidig svekket vernet av norsk luftrom ytterligere. Utvalgte flybaser i Norge er fortsatt beskyttet av Nasams, som i tillegg disponeres av hærstyrker i Nord-Norge. Resten av landet står uten luftvern. Nye innkjøp er nødvendig for å erstatte det Norge har gitt bort av missiler, utskytningsramper og tilhørende kontrollenheter. Milliardsatsingen er et svar på dette. Men etterspørselen er enorm. Og det vil ta tid. Gram: Luftvernet blir oppgradert – Det er viktig å få satt ting i bestilling så fort som mulig, sier forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) til Aftenposten.  Han er opptatt av at Norge også senere skal kunne gi Ukraina mer luftvern samtidig som det vi gir bort, blir erstattet. Samtidig peker han på at det faktisk skjer en oppgradering av norsk luftvern. Det som bestilles nå, er mer moderne enn det vi har gitt fra oss. Og Hæren får etter hvert kortholdsluftvern bestilt fra Polen. – Kan du forsikre at vi fortsatt har beskyttelse rundt de viktigste basene våre? – Ja, disse donasjonene skjer etter råd og i forståelse med forsvarssjefen. Gram erkjenner at beredskapen på luftvern blir redusert en periode, men at denne balansegangen skjer ut fra løpende vurderinger. – Ukrainas behov er mer akutt. Og det er viktig for oss at Russland ikke vinner i Ukraina, sier Gram.  Står fast på Ukraina-støtten Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) understreker i en pressemelding at regjeringen står fast på støtten til Ukraina. – Sammen med våre allierte gjør vi det vi kan, for å bidra der behovene er størst. Luftvern har vært og er fortsatt svært etterspurt. Krigen mot Ukraina er også en krig mot vår felles trygghet, våre demokratiske rettigheter og verdier, mener Støre.

Summary: Norge skal erstatte luftvernet som er donert til Ukraina, men nye missiler kommer ikke før om fire år.

Summary: Investeringen blir på totalt 16 milliarder kroner, og bestillingen innebærer 18 utskytningsramper og 8 enheter for styring og kontroll, i tillegg til mange missiler.

Summary: Donasjonene til Ukraina har svekket norsk luftrom, og selv om det kommer en oppgradering, erkjenner forsvarsminister Bjørn Arild Gram at beredskapen vil bli redusert en stund.


Flere hundre italienere gjorde en fascistisk hilsen. Det har fått alarmen til å gå i Brussel.

BRUSSEL (Aftenposten): Men Italia er ikke det eneste stedet hvor ytre høyre skaper oppsikt. Mer enn 450 svartkledde menn og kvinner står tett i tett. Synkronisert løfter de høyre arm i en fascistisk hilsen. Tre ganger gjentas hilsenen. Samtidig roper de «Present!» som et svar på utropet «For alle falne kamerater». Et slagord brukt av Italias ytre høyre.  Hendelsen i Roma for litt over en uke siden har fått alarmen til å gå i Brussel. Tirsdag diskuterte politikere i Europaparlamentet ytre høyres fremmarsj i Europa. For det er ikke bare Italia som bekymrer. Et hemmelig møte i Tyskland vekker oppsikt.  Kritikken hagler De svartkledde deltok på en årlig markering for tre ytre høyre-aktivister som ble drept i 1978. De var medlemmer av ungdomspartiet til det nyfascistiske partiet MSI. Grunnleggerne av partiet var tilhengere av diktator Benito Mussolini. Videoen ble delt av journalist Paolo Berizzi på X (tidligere Twitter). Mer enn tusen mennesker skal ha deltatt, ifølge den italienske TV-kanalen Rai. Basert på videoen er det ikke mulig å vite nøyaktig hvor mange mennesker som løftet armen. Elly Schlein leder et parti på sentrum-venstre-siden i Italia. Hun mener hendelsen minner om tiden med Benito Mussolini og hans svartkledde milits. Italias statsminister, Giorgia Meloni, har ikke kommentert saken. Det fikk hun massiv kritikk for under EU-parlamentets debatt. Meloni leder partiet Italias brødre, som har røtter i MSI. Hun startet sin politiske karriere i MSI, og som 19-åring sa hun at hun anså Benito Mussolini som «en god politiker». Partiet hennes har tatt sterkt avstand fra fascisme. Men partifeller skal ha deltatt på markeringen. – Dessverre har slike episoder skjedd i Italia siden 1945, forteller Elisabetta Cassina Wolff. Hun er historiker ved Universitetet i Oslo med Italia som spesialfelt. Hun har også forsket på ekstremisme i Europa. – I år, med Italias brødre i regjeringsposisjon, har sikkert flere tenkt at det var særlig trygt å delta på markeringen uten at det ville få konsekvenser. Ifølge italiensk lov er promotering av fascisme og fascistiske symboler straffbart. Det skriver Politico. Opposisjonspolitikere har krevd svar fra regjeringen på hvorfor politiet ikke grep inn. De har også etterspurt strengere lover for å straffe fascisme og mener nyfascistiske grupper bør oppløses. En talsperson fra politiet sier til Politico at de vil vurdere om saken skal etterforskes. Et hemmelig møte med nynazister  I Tyskland har en annen sak ført til at kansler Olaf Scholz deltok i en demonstrasjon mot ytre høyre og rasisme i helgen. Forrige uke ble det kjent at politikere fra ytre høyre-partiet Alternativ for Tyskland (AfD) skal ha diskutert hvordan flere millioner mennesker skal utvises fra Tyskland. Partiet er nest størst på målinger. Gravegruppen the Corrective har avdekket at 20 mennesker deltok på et hemmelig møte utenfor Berlin før jul. Flere politikere fra AfD skal ha deltatt, i tillegg til nynazister fra Tyskland og Østerrike. Blant dem som deltok, var en AfD-politiker som sitter i det tyske parlamentet. Også en av rådgiverne til AfD-leder Alice Weidel deltok. Ifølge gravegruppen diskuterte de hvordan mennesker som ikke er etnisk tyske, skal utvises. Det gjelder asylsøkere og etterkommere etter innvandrere, uavhengig av om de har tysk statsborgerskap. – Det er etnisk rensking, sa en opprørt EU-politiker tirsdag. Den tyske politikeren Christian Dürr har sammenlignet planene med behandlingen av og drap på jøder og andre under andre verdenskrig. Han tilhører et av regjeringspartiene. Forbundskansler Scholz har sagt at møtedeltagerne kan bli etterforsket. På X har han også understreket at alle som bor i Tyskland og tror på demokratiske verdier, hører hjemme der. Uavhengig av hudfarge eller hvor de kommer fra. Hvorfor er EU bekymret? Historiker Wolff mener situasjonen i Europa, med ytre høyres fremmarsj, er alvorlig. Hun understreker at de europeiske ytre høyre-partiene er forskjellige. Men at de i stadig større grad representerer velgere som er opptatt av disse sakene: innvandring, levekårskrise og krig i Europa. Under tirsdagens debatt listet EU-kommisær Ylva Johansson opp de samme årsakene til at ytre høyre gjør det så bra. – Det er viktig at denne frustrasjonen ikke blir utnyttet, sa hun. Johansson understreket at det er viktig å handle raskt. Religionsfriheten må beskyttes. Det må slås ned på hatefulle og rasistiske ytringer, og kampen mot radikalisering i Europa må trappes opp.

Summary: Alarmen har gått i EU over høyreekstremes fremmarsj. Særlig har en fascistisk hilsen i Roma skapt bekymring.

Summary: Politikere fra det tyske ytre høyre-parti AfD skal ha møtt med nynazister og diskutert utvisning av ikke-etniske tyskere. Kansler Olaf Scholz har varslet mulig etterforskning.

Summary: Frustrasjon over innvandring, levekårskrise og krig kan bli utnyttet av ytre høyre, ifølge EU-kommissær Ylva Johansson. Religionsfrihet må beskyttes og hatefulle ytringer bekjempes.


Massedrap, sult og flukt: - Burkina Faso er verdens mest glemte krise

Mer enn to millioner mennesker på flukt. Nesten en fjerdedel av befolkningen har behov for nødhjelp. Mennesker er tvunget til å spise blader for å overleve. Likevel er konflikten i Burkina Faso i stor grad glemt, mener Flyktninghjelpen. Nyhetsmeldingene fra NTB om det vestafrikanske landet Burkina Faso de siste ukene er korte, men innholdet svært brutalt.  Det enorme alvoret i notisene til tross: Nyhetene om massedrapene har knapt nådd norske aviser eller nyhetssendinger. Hvert år publiserer Flyktninghjelpen en liste med verdens ti mest neglisjerte fluktkriser.  Landene på listen er midt i kriser der millioner av mennesker er rammet. Likevel får krisene sjelden medieoppmerksomhet, de får lite eller ingen hjelp og de er aldri i fokus for internasjonale diplomatiske initiativer, hevder organisasjonen. Listen for 2023 ser slik ut: Jihadister og hungersnød For første gang topper Burkina Faso Flyktninghjelpens årlige liste.  Situasjonen i landet har forverret seg raskt siden krisen startet for fem år siden: Da spredte innflytelsen fra ytterliggående jihadistgrupper i nabolandet Mali seg inn i Burkina Faso. Siden da har en omfattende og brutal krig mellom regjeringen og ulike jihadistgrupper skap store lidelser blant sivilbefolkningen. Mer enn to millioner mennesker er tvunget på flukt og nesten en fjerdedel av befolkningen har behov for nødhjelp. Rundt 800 000 mennesker bor i områder der væpnede grupper har innført blokade, de mangler tilgang til de mest grunnleggende tjenestene og flere er tvunget til å spise blader for å overleve.  – Vi må stanse lidelsene i Burkina Faso før fortvilelsen blir permanent. Det må investeres mer i diplomatiske løsninger dersom vi skal ha håp om å stryke kriser av denne lista, sier generalsekretær i Flyktninghjelpen, Jan Egeland i en pressemelding. Voldsspiral Morten Bøås ved Norsk Utenrikspolitisk Institutt, har konflikter i Afrika som spesialfelt.  Han er ikke overrasket over at Burkina Faso nå kommer øverst på Flyktninghjelpens liste.  – Etter at jihadistkonflikten spredte seg inn i landet, har konflikten utviklet seg svært raskt i feil retning. Nå er det jihadistangrep nesten over hele landet, sier han til VG. For å stå imot angrepene, ble det også dannet en rekke såkalte «folkemilitser». Det har satt fart på voldsspiralen ytterligere, og ført til svært brutale motaangrep mot en rekke landsbyer, sier han. Flyktninghjelpen skriver at finansieringsbehovet for Burkina Faso i fjor var på 805 millioner dollar, mens kun 339 millioner ble bevilget fra omverdenen.  Antallet mennesker som trenger nødhjelp øker også drastisk: På starten av 2022 trengte 3,5 millioner mennesker i landet hjelp, mens på slutten av året var tallet 4,9 millioner.  Syv av ti av krisene på listen foregår på det afrikanske kontinentet.  VG spør Bøås hvorfor er det slik at afrikanske kriser ofte neglisjeres. Han nevner flere grunner: Norske medier publiserte 1 800 artikler om Burkina Faso i 2022. Til sammenligning var det 260 108 artikler om Ukraina.  Det samme misforholdet eksisterer på finansieringssiden: For hver krone giverland ga per ukrainer i nød, ble det gitt 25 øre per person som trengte nødhjelp i verdens ti mest neglisjerte kriseområder, skriver Flyktninghjelpen. – Å neglisjere noe eller noen er et aktivt valg. At millioner av mennesker på flukt blir ignorert år etter år, og ikke får den støtten de trenger, er ikke uunngåelig, sier Jan Egeland. Han legger til: – Den sterke mobiliseringen for mennesker rammet av de grusomme lidelsene i Ukraina har vist hva verden evner å stille opp med for mennesker i nød. De politiske beslutningene har kommet raskt, grensene er holdt åpne, bevilgningene har vært rause og mediedekningen bred. Makthavere må vise den samme solidariteten overfor mennesker som er rammet av kriser i land som Burkina Faso og Kongo.

Summary: Flyktninghjelpen har kåret Burkina Faso til den mest neglisjerte fluktkrisen i verden

Summary: Over to millioner mennesker er tvunget på flukt siden konflikten eskalerte i 2018

Summary: Ifølge Flyktninghjelpen var finansieringsbehovet for Burkina Faso i fjor på 805 millioner dollar, mens kun 339 millioner ble bevilget fra omverdenen

Summary: Syv av de ti krisene på Flyktninghjelpens liste over de mest neglisjerte krisene i verden, foregår ifølge organisasjonen i Afrika