Sviker Ulf Kristersson löftet till vården också?

Bankerna spränger drömgränsen, meddelade en affärstidning i förra veckan. För första gången någonsin kommer de fyra storbankerna att dela ut 100 miljarder kronor till aktieägarna. Matjätten ICA har rapporterat att deras vinst vuxit med över 400 procent från 185 miljoner till 931 miljoner kronor – på ett år. Och det är du som får betala med högre räntor och priser. Samtidigt går den svenska välfärden igenom ett stålbad.  Många regioner och kommuner tvingas nu till nedskärningar, som på vissa håll innebär varsel om uppsägningar. Den höga inflationen och ökade kostnader har grävt stora hål i budgetarna. Sammanlagt beräknas regioner och kommuner gå med 24 miljarder i underskott 2024. Tondöv Svantesson Finansminister Elisabeth Svantesson (M) har med berått mod satt välfärden på svältkur. Sjukhus och vårdcentraler har larmat om att statsbidragen måste öka om inte nedskärningarna ska bli lika allvarliga som under 1990-talskrisen. Under pandemin lade den dåvarande S-regeringen flera tilläggsbudgetar för att klara en motsvarande krissituation. Man lade alltså extra pengar från statens sida utanför den vanliga statsbudgeten. Budskapet från Svantesson har varit fullkomligt tondövt. Inflationen måste ned, alldeles oavsett hur neddragningarna slår mot skola, vård och omsorg. Men bankerna och matjättarna tillåts tälja guld med smörkniv utan att finansministern lyfter ett finger. Det är något sjukt med regeringens prioriteringar i ett ekonomiskt nödläge. Kristersson vänder i TV4 Men nu verkar åtminstone Ulf Kristersson ha fått kalla fötter. I TV4:s partiledardebatt i helgen lovade han plötsligt att resurser ska skjutas till för att undvika uppsägningar. Men hur och när är fortfarande oklart.  När sjukvårdsministern Acko Ankarberg (KD) intervjuades i SVT Agenda på söndagskvällen tvingade hon erkänna att regeringen inte har något svar på finansieringen än. På Sveriges största sjukhus Sahlgrenska i Göteborg är man mitt uppe i ett sparbeting som sjukhuset knappt har upplevt under sin 250-åriga historia. De tvingas skära ner med 1,7 miljarder, vilket motsvarar runt 2000 av totalt 17 000 tjänster. På golvet oroar sig vårdpersonalen för hur vården och arbetsmiljön kommer att påverkas. Sjukhusledningen oroar sig i sin tur för hur de ska få sin personal att jobba kvar. Stabil finansiering Kristerssons regering talar gärna om hur försvaret och polisen ska rustas i en orolig tid. Men den verkar tro att vården ska bäras av ideella krafter. Det kommuner och regioner behöver är en stabil finansiering för att kunna planera långsiktigt.  Det som skulle behövas nu är att även Elisabeth Svantesson lägger fram en tilläggsbudget för att rädda sjukvården. Annars kan vi nog lägga Ulf Kristerssons löfte om att stoppa uppsägningar i vården till högen av svikna vallöften.

Summary: Sveriges fyra storbanker delar ut 100 miljarder kronor till aktieägarna samtidigt som välfärden drabbas av nedskärningar och förväntas ha ett underskott på 24 miljarder år 2024. ICA rapporterar om en vinstökning på över 400 procent.

Summary: Finansminister Elisabeth Svantesson kritiseras för sin hantering av situationen. Trots varningar om att nedskärningarna kan bli allvarliga har hennes svar varit att inflationen behöver minska.

Summary: Aftonbladet ledarredaktion tycker att Ulf Kristersson skyndsamt måste berätta när resurser ska skjutas till för att undvika uppsägningar i välfärden.


Sir Michael Caine (90): – Nå går jeg av med pensjon

– Jeg har sagt flere ganger at jeg skal pensjonere meg, men denne gangen er det alvor. Det sier den 90 år gamle skuespilleren Sir Michael Caine til BBC Radio 4’s «Best of Today» podkast. CNN omtalte også denne saken lørdag. Dermed setter han punktum for en lang karriere med filmen «The Great Escaper». En karriere som strekker seg over nesten åtte tiår. I løpet av denne tiden har han spilt i mer enn 160 filmer. – Jeg spiller hovedrollen i «The Great Escaper» og jeg har fått fantastiske kritikker. De rollene jeg kan få heretter er bare som gamle menn. Med den fantastiske mottagelsen jeg har fått for denne filmen, ser jeg ingen mulighet til å gjøre det bedre enn det. – Grusomt hjerteskjærende. Slik beskriver engelske The Guardian Michael Caines innsats i filmen. Men selv om Caine får gjennomgående gode kritikker i engelske medier er ikke anmelderne udelt positive til selve filmen.  En film som har sitt utgangspunkt i andre verdenskrig – og markeringen av D-dagen. Caines rollefigur ikke var blant de som ble invitert til å denne markeringen. Han legger da ut på sin egen reise.  – Det var en stor opplevelse for meg å lage denne filmen – og jeg tenker at det er et godt tidspunkt å gi seg på nå, sier Caine i intervjuet med BBC. – Michael Caine har en karisma og en tilstedeværelse som gjør hans innsats i «The Great Escaper» til noe helt spesielt, sier filmens regissør Oliver Parker til BBC. Caine startet sin skuespillerkarriere på scenen tidlig på 1950-tallet, før han hadde sin filmdebut i 1956. Deretter har han spilt «alt» fra hemmelige agenter, spioner, playboys, eventyrere, lærere til kyniske drapsmenn.

Summary: Den 90 år gamle skuespilleren Sir Michael Caine har bestemt seg for at han nå virkelig skal gå av med pensjon.

Summary: Caines karriere spenner over nesten åtte tiår og mer enn 160 filmer.

Summary: Caine startet sin karriere på teaterscenen tidlig på 1950-tallet og hadde sin filmdebut i 1956.


Partierna i möte efter Aftonbladets kokainavslöjande – diskuterade stopp för nattliga besök

Aftonbladets kokainavslöjande har fått riksdagen att agera.  Gruppledarna för samtliga partier satt i går i möte – säkerhetschefen var speciellt inbjuden. – Vi kan inte bara nöja oss med information. Säkerhetschefen behöver återkomma till oss efter en dialog med kanslierna, säger Socialdemokraternas gruppledare Lena Hallengren.  Polisen har kopplats in efter Aftonbladets avslöjande om fynd av kokain på fyra av riksdagens partikanslier. Parallellt arbetar riksdagens säkerhetsansvariga med ärendet. Säkerhetschefen Niklas Åström var speciellt inbjuden till partiernas gruppledarmöte som hölls på onsdagseftermiddagen.  Gruppledarna fick då information om hur riksdagen ser på fynden. Säkerhetschefen fick också uppdrag av partierna att prata med alla kanslier och sedan återkomma med information.  – Det samtalas mycket om det här. Många känner oro och olust, säger Socialdemokraternas gruppledare Lena Hallengren.  Besökare togs in på nätterna Hallengren anser att det är mycket viktigt att säkerhetsavdelningen gör sitt yttersta för att få mer information om fynden.  – Droganvändning är olagligt, det är olagligt att föra in droger i lokalerna. Det är olustigt att inte ha kontroll över lokalerna.  Hon fortsätter:  – Säkerhetschefen behöver återkomma till oss efter dialog med kanslierna. Det här är något som kan ta tid, man behöver göra det ordentligt.  Enligt uppgifter från en annan som var på plats på mötet diskuterades det även om utomstående kan ha fört in droger i riksdagen. Entreprenörer har rört sig mycket i huset och personer med passerkort ska också ha tagit in besökare mitt i natten.  – Det diskuterades om besökare verkligen är motiverat nattetid, säger personen. Säkerhetschefen inkopplad Aftonbladet har sökt säkerhetschefen Niklas Åström. Riksdagsförvaltningens presstjänst meddelar att han inte är tillgänglig förrän senare. I går sa han till Aftonbladet att han ser allvarligt på uppgifterna, att droger inte får förekomma i huset.  – Vi har en samverkan med partierna och partikanslierna. Där finns säkerhetsansvariga personer och det arbetet handlar om att identifiera förebyggande åtgärder för att sådana här händelser inte ska upprepas.  Gruppledarmötet i onsdags var inplanerat sedan tidigare, efter Aftonbladets avslöjande beslutade gruppledarna att bjuda in säkerhetschefen till mötet.

Summary: Aftonbladets avslöjande om fynd av kokain på riksdagens partikanslier har fått gruppledarna att agera. Säkerhetschefen var speciellt inbjuden till gruppledarmötet som hölls i onsdags.

Summary: Diskussioner fördes om droger kan ha fört in av utomstående, då passerkortsinnehavare har tagit in gäster på natten. Droganvändning är olagligt och partiledarna uppmanar säkerhetsavdelningen att ta reda på mer information.

Summary: Polis har kopplats in och säkerhetschefen har fått i uppdrag att kommunicera med alla kanslier och återkomma med information.


Telenor-sjefen advarer mot ny type svindel

FORNEBU (VG) Millioner av nettsider prøver å lure deg i julestria. Det er lettere enn noen gang å gå fem på, mener Telenor-sjefen.  I disse dager julehandler nordmenn for milliarder av kroner på nett. Det behøver nødvendigvis ikke gå knirke- eller svindelfritt for seg.  Telenor-sjef Sigve Brekke har er klar beskjed:  Pass på at du ikke blir lurt.  VG møter ham på Fornebu utenfor Oslo. Han har forberedt statistikker, eksempler og tips på iPaden sin. Årsaken er at han ser en bekymringsfull tendens.  – Bare nå de siste 30 dagene så har vårt eget nett blokkert 23 millioner utrygge websider, som du ikke engang ser som kunde, sier han.  Dette er en økning på 64 prosent fra måneden før, ifølge Telenor-sjefen.  Det er ikke bare omfanget som øker. Også nettsidene har blitt bedre.  Brekke er spesielt opptatt av at svindlerne har tatt i bruk mer avanserte metoder i forsøkene på å lure oss:  Kunstig intelligens.  Før hadde nettsidene dårlig språk, enkle grammatiske feil og lurvete design.  Nå blir dette luket bort av tekstroboter som ChatGPT og bildegeneratorer som DALL-E, som begge er basert på kunstig intelligens (KI).  – Du kan lage – ikke bare språket – men nettsider med logoer og bilder som ser veldig, veldig profesjonelle ut, sier Brekke.  Det er ikke bare maskinene som er smarte, ifølge Telenor-sjefen. Menneskene bak svindelforsøkene har også noe i julenøtten.  – Her sitter de veldig tett på, og vet akkurat når du som kunde egentlig er mest tilgjengelig eller mest sårbar. Sånn har det blitt, sier han.  Men hvordan brukes KI til å svindle nordmenn?  – Jeg vil ikke gi bort kreative ideer, svarer Marja Slavkovik, professor ved Universitetet i Bergen.  – Men i utgangspunktet kan kunstig intelligens brukes til å lage overbevisende tekster og innhold på norsk, av folk som vanligvis ikke ville vært i stand til det, sier hun.  Professoren har spesialisert seg på bruken av KI. Hun bruker følgende eksempel:  – Vi forventer at e-posten fra en nigeriansk prins er svindel, men ikke e-posten fra en bonde i Hardanger.  Ifølge henne er bilder og video generert av KI fremdeles litt for upresise og lite overbevisende til å lage troverdige nettsider.  Men noen nettsider er veldig enkle å skape like kopier av, fremholder Slavkovik.  Ved hjelp av stjålne bilder og videoer markedsføres klær og andre produkter på sosiale medier som TikTok.  Dette er i utgangspunktet svindel og tyveri, og et problem uavhengig av KI, påpeker professoren.  Hennes beste råd er å være oppmerksom. Et godt tips er å huske på at to nettsider ikke kan bruke samme URL, altså samme adresse på internett.  Sagt med andre ord: To nettsider kan se identiske ut, men bare én kan ha den ekte adressen.  Telenor-sjefens råd En undersøkelse Telenor nylig gjennomførte i samarbeid med Norstat, viser at en tredjedel av nordmenn har opplevd falske nettsider og nettbutikker det siste året.  Telenor bruker selv KI i kampen mot svindel.  Brekke sier det finnes en rekke produkter du kan kjøpe, for at det skal bli tryggere å navigere på internett.  Men, det finnes også grep du selv kan ta selv. Helt gratis.  Her er Telenor-sjefens beste råd:

Summary: Telenor-sjef Sigve Brekke advarer om svindel på norske nettsider i julestria og økning i bruk av kunstig intelligens (KI) av svindlere

Summary: Telenors eget nett har blokkert 23 millioner utrygge websider de siste 30 dagene, en økning på 64 % siden sist måned

Summary: Svindlere bruker KI-verktøy som ChatGPT og DALL-E for å lage profesjonelle og realistiske nettsider

Summary: Marja Slavkovik, professor ved Universitetet i Bergen, ber deg være oppmerksom og å dobbeltsjekke nettadresser (URL)

Summary: Telenor-sjefens råd: unngå tilbud som virker for gode til å være sanne, ikke klikk på mystiske lenker og ikke gi ut bankinformasjon


Industriens lønnsoppgjør: 1100 kroner i økt månedslønn

Industriens lønnsoppgjør endte med et sentralt tillegg på 7 kroner i timen. Det øker årslønnen med 10.200 kroner. Men andre tillegg kommer på toppen. Harde karer og noen kvinner i lønnsoppgjøret klarte seg med veldig mange søvnløse timer i helgen.  Søndag kveld ble arbeidstagerne i Fellesforbundet og Parat enige med NHO-foreningen Norsk Industri om et tillegg på 7 kroner pr. time fra 1. april til alle.  Men hva betyr det for folks lønnsslipp? Det er vanlig å anta at et årsverk er på 1950 timer. Et lønnstillegg fra 1. april vil derfor omfatte tre fjerdedeler av året. Dette sentrale tarifftillegget betyr derfor: Disse sentrale tilleggene er like på alle lønnsnivåer. Prosentvis blir det minst til de som tjener mest. Industrien er det såkalte frontfaget. Lønnsrammen her er retningsgivende for lønnsoppgjørene som følger etterpå. Med andre ord: Enigheten i helgens lønnsoppgjør setter normen også for andre oppgjør privat og offentlig sektor. Så kommer skatten Uansett vil skatten ta en god del av tillegget. For lønninger opp til 670.000 kroner er skatten på lønnstillegget 33,8 prosent i år.  For de mange industriarbeiderne og andre som nå får 7 kroner mer pr. time, vil skatten ta rundt 3.400 kroner av det sentrale i år.  Det vil si: Det sentrale tillegget blir rundt 6800 kroner etter skatt i år. For lønn over 670.000 kroner og opp til 937.900 kroner vil skatten ta 43,4 prosent av lønnstillegget. To andre tillegg Men lønnsveksten i år består av mer enn det sentrale tillegget. Såkalt overheng og lokale tillegg kommer i tillegg. Etter oppgjøret har NHO og LO utarbeidet det de kaller «Vurderinger rundt rammen fra hovedoppgjøret 2024». I notatet på NHOs nettsider «anslås årslønnsveksten i industrien samlet i NHO-området til 5,2 prosent i 2024». Dette er veksten i årslønnen fra 2023 til 2024 målt som gjennomsnitt for de to årene. I notatet står det at: Dette betyr: De sentrale tilleggene står for godt under halvparten av veksten i årslønnen i år. Samlet lønnsvekst Dermed går det an å ta utgangspunkt i ulike nivå for utbetalt lønn i fjor.  Med tillegg som antatt i notatet vil industriarbeiderens lønn i år bli rundt 25.000 kroner høyere i år for den som tjente 500.000 kroner i fjor.  For den som tjente 750.000 kroner i fjor blir samlet lønn 33.000 kroner høyere i år. I gjennomsnitt hadde industriarbeiderne i NHO-bedrifter 572.500 kroner i lønn i fjor. Tabellen gir anslag før og etter skatt for andre, mer eller mindre vanlige, 2023-lønninger.  Igjen kommer skatten inn og tar en god del av tillegget. Opp til 670.000 kroner går en tredjedel bort i skatt. For de aller fleste industriarbeiderne som tjener mer, vil 43,4 prosent av lønnsveksten bli borte i skatt.

Summary: Industriens lønnsoppgjør endte ned et sentralt tillegg på 7 kroner pr. time for nesten alle fra 1. april.

Summary: Dette tillegget øker lønnen i år med rundt 10.200 kroner før skatt. Etter skatt blir det sentrale tillegget rundt 6.800 kroner i år.

Summary: Også overheng og lokale tillegg bidrar til den samlede lønnsveksten fra i fjor til i år. LO og NHO er blitt enige om en ramme på 5,2 prosent vekst i årslønnen i industrien.


Rentetrykket: – Det er aller verst akkurat nå

Det er trange tider for mange. Men de aller fleste vil ha bedre råd når de går inn i 2025, mener ekspert.  De siste to og et halvt årene har Norges Bank satt opp renten 14 ganger. Målet er å dempe aktiviteten i økonomien, og få kontroll på den høye prisveksten som fortsatt ligger godt over målet på to prosent.  Under de siste to rentemøtene signaliserte sentralbanksjef i Norges Bank, Ida Wolden Bache, at renten vil bli liggende på dagens nivå en god stund fremover. Norges bank har også signalisert ett rentekutt i år, men først til høsten.    Styringsrenten ligger i dag på 4,5 prosent. Det er ventet at den forblir det samme når den settes torsdag denne uken.  I praksis betyr det at boligslånsrenten du får i banken vil ligge på i underkant av seks prosent.  – Aller verst akkurat nå  – Nå har folk fått den siste rentehevingen inn i banken, og har de høyeste låneutgiftene på veldig lenge. Det er aller verst akkurat nå, sier sjeføkonom i Nordea, Kjetil Olsen til VG.  Han understreker at Nordea ikke ser så mørkt på det neste året. Prisveksten er høy, men den er på vei ned. Det kommende lønnsoppgjøret vil trolig gi folk mer å rutte med, og det er heller ikke ventet at renten vil heves ytterligere.  — Summen av det vil gjøre at folk har mer å rutte med. Dersom lønningene stiger enda mer enn prisveksten vil det bli enda hyggeligere. De aller fleste vil ha bedre råd når vi går inn i 2025 enn de har i dag, selv uten rentekutt, sier Olsen.  Han forstår likevel at mange unge som kjøpte bolig da renten var lav har fått det trangt.  – Den gruppen som tok opp boliglån da renta lå på null, og makset lånet og følte at «dette klarer vi», de har fått en vanvittig smell da renta gikk opp, opp og opp, sier Olsen.  – Men vi ser likevel at de aller fleste klarer det, selv om de må knipe igjen noe voldsomt. Det er ikke noe luksusliv.  Sjeføkonomen påpeker likevel at høy rente har hjulpet de som står utenfor boligmarkedet.  – Renteøkningene har bidratt til å bremse boligprisene. Så for dem som står utenfor boligmarkedet har det kanskje blitt litt lettere å kjøpe sin første bolig, sier Olsen.  Les mer: Tre grep alle med boliglån bør ta  Sjef Kari Due-Andersen i Akershus Eiendom sier at norske husholdninger har fått større tro på både egen og landets økonomi. Hun setter det i sammenheng med at folk ikke ser for seg at renten blir høyere.  – Alle videre økninger nå vil smerte, fordi det allerede er så dyrt. Men det har også mye med signaleffekt å gjøre. En viktig ting nå hvis rentetoppen er nådd, er at man faktisk kan senke skuldrene litt og tenke at det hvert fall ikke skal bli verre. – Er det negativt for renteutviklingen om folk senker skuldrene? – Nei, det tror jeg sentralbanken har tatt høyde for. Det er en konsekvens av at man har kommet til rentetoppen, at man faktisk kan begynne å slappe av mer. Aktiviteten i Norge har jo bremset ganske mye opp, så vi håper den gradvis kommer i gang igjen mot slutten av året og inn i neste år.

Summary: Norges Bank har satt opp renten 14 ganger de siste 2,5 årene, og styringsrenten ligger nå på 4,5 prosent.

Summary: Sjeføkonom i Nordea, Kjetil Olsen, mener situasjonen er vanskelig for mange nå, men at det ser lysere ut fremover.

Summary: Norges Bank kommer med sin rentebeslutning torsdag. Det er ventet at den forblir uendret.


Märkliga scenerna i NBA – McGregor slog maskot

Halvtidsshow i NBA-finalen.  Då sänkte Conor McGregor Miami Heats maskot med en vänsterkrok.  – Inte det smartaste, säger UFC-bossen Dana White.  Läs också: Denver NBA-mästare – slog Miami i finalen Det var i halvtidspausen i den fjärde NBA-finalen mellan Miami Heat och Denver Nuggets som ”olyckan” var framme.  MMA-stjärnan Conor McGregor var inne på planen för att marknadsföra sin nya smärtlindringssprej – och beslutade sig för att demonstrera den på hemmalagets maskot ”Bernie”.  Men först behövdes smärta – så irländaren drog i väg en vänsterkrok mot maskoten som gick rätt ned i golvet framför en häpen publik.  Fick uppsöka sjukhus PR-stuntet gick inte helt som planerat, mannen i maskotdräkten fick uppsöka sjukhus efter slaget men ska nu vara på benen igen, rapporterar The Athletic.  UFC-bossen Dana White fick ta emot frågor om händelsen under helgens fightinggala i Vancouver.  – Vad är grejen med att maskotar vill bli slagna i ansiktet av professionella fighters? Vad förväntar de sig? frågade sig White.  – Vad är de där dräkterna ens gjorda av? Det känns inte som den smartaste idén här i världen.  Denver Nuggets vann matchen med 108–95 och kan nu ta hem NBA-mästerskapet på hemmaplan i den femte finalen som startar natten till tisdag klockan 02.30.

Summary: Conor McGregor sänkte Miami Heats maskot "Bernie" med en vänsterkrok under halvtidsshowen i NBA-finalen mellan Miami Heat och Denver Nuggets.

Summary: Mannen i maskotdräkten fick uppsöka sjukhus efter slaget, men ska nu vara på benen igen.

Summary: UFC-bossen Dana White kommenterade händelsen och ifrågasatte varför maskotar vill bli slagna av professionella fighters samt kallade det inte för den smartaste idén.


Se til Danmark for å unngå svenske tilstander, sier både Frp og Venstre. Men der stopper også enigheten.

12 personer er drept i Sverige den siste måneden. Nå vil norske politikere ta grep for at den samme utviklingen ikke kommer hit. En gjengkrig i Sverige har ført til en drapsbølge i landet. Skytinger og eksplosjoner er blitt en del av det vanlige nyhetsbildet. Nå advarer stadig flere om at problemene også kan spre seg over grensen til Norge. Regjeringen har lagt frem flere tiltak for å hindre dette. Frp og Venstre mener det må gjøres mer. Se til Danmark for svar, sier begge.  De har imidlertid en helt ulik oppfatning av hvilke tiltak Norge bør hente hjem. – Det har gått fra ille til enda verre i Sverige. Dette er ikke noe nytt. Vi har sett utviklingen over tid. Vi må lære av feilene Sverige har gjort og unngå å komme i samme situasjon selv, sier Frp-leder Sylvi Listhaug.  København har også utfordringer med gjenger. I den danske hovedstaden er det tatt flere ulike grep. Listhaug lar seg inspirere. – Straffenivået i Norge må opp. Frp har flere ganger fremmet forslag om å doble straffenivået for gjengkriminelle. Vi vil også doble straffenivået i visse soner. Da kan gjengkriminelle få firedobbelt straff, hvis de begår kriminalitet i utsatte områder med vårt system, sier Listhaug. – Du tror strengere straffer vil fungere? – I Danmark har det iallfall vært en ganske vellykket strategi. Du får de kriminelle vekk fra miljøet, noe som er positivt. Når du får tatt lederne og satt dem inn, så kan det bedre situasjonen og bidra til mindre uro, sier Listhaug. Mener strengere straff er feil medisin Danskene har innført det straffenivået som Listhaug etterlyser. Ingvild W. Thorsvik fra Venstre lar seg også inspirere av danskenes tiltak, men på en helt annen måte enn Listhaug. – Jeg reagerer på svaret til mange norske politikere. Fokuset er på strengere straffer. Det er helt feil medisin, sier hun. Thorsvik viser til professor Line Lerche Mørck i Danmark. Hun forsker på gjengkultur og uttalte seg nylig kritisk til nok en «gjengpakke» fra den danske regjeringen. – Regjeringen vil vise handlekraft. Det gjør den særlig ved å innføre enda strengere straffer. Det er mer av det samme som er forsøkt i årevis og som vi vet at ikke virker. Tvert imot, sier hun til den danske avisen Arbejderen. Thorsvik mener det er noe helt annet som har fungert i Danmark og viser til prosjektet Aktive drenge, som Aftenposten har skrevet om før. – Vi må gå ungdommene i møte og hjelpe dem, ikke straffe dem, sier Thorsvik. Venstre vil ha en forsterket akuttinnsats i kommunene og lanserer nå et initiativ de kaller Tett på. Det er i stor grad inspirert av hva de har gjort i København. Ungdom som har høy risiko for å begå alvorlige lovbrudd, skal få et tverrfaglig lag rundt seg. Der vil det være folk fra politi, skole, helsevesen og barnevern. – Det viktigste er å hindre rekruttering, sier Thorsvik. Kritiserer regjeringen for kutt Listhaug sier hun har fått gode tilbakemeldinger fra Danmark på innføringen av strengere straffer. Hun mener det er vel og bra med tett oppfølging av unge i risikosonen, men:  – Det må også være et ris bak speilet, et straffenivå som gjør at de holder seg unna kriminalitet i en lengre periode, sier hun.  Justisminister Emilie Enger Mehl (Sp) fortalte nylig at regjeringen har satt av 15 millioner kroner til å bekjempe gjengkriminalitet. Listhaug er ikke imponert. Hun viser til at Frp fikk gjennomslag for 60 millioner kroner til bekjempelse av ungdoms- og gjengkriminalitet på det siste statsbudsjettet i forrige stortingsperiode. Det ble ikke videreført av Ap-Sp-regjeringen. Frp har også tatt til orde for et lukket institusjonstilbud for unge under den kriminelle lavalderen. – Gjengene spekulerer i dette i dag og bruker unge under den kriminelle lavalderen til å utøve kriminalitet. De får ikke straff, sier Listhaug. Informasjonsflyt og psykisk helsevern Av andre tiltak mener Venstre det er et stort behov for å rydde opp i lovverket knyttet til taushetsplikt og informasjonsplikt.  Målet er at informasjonen skal flyte bedre mellom de ulike instansene som skal hjelpe utsatte ungdommer. De vil også sørge for at ungdommene får den hjelpen de trenger, når de trenger den. – Da trenger vi en bufferkapasitet innen psykisk helsevern, sier Thorsvik.

Summary: Norske politikere diskuterer tiltak for å unngå samme utvikling av gjengkriminalitet som i Sverige. Frp foreslår strengere straffer inspirert av danske tiltak, inkludert dobling av straffen for gjengkriminelle.

Summary: Venstre kritiserer forslaget om strengere straff og foreslår i stedet hjelp til ungdom i risikosonen. Tiltaket, kalt "Tett på", er inspirert av København og involverer et tverrfaglig team til å støtte ungdommen.

Summary: Frp kritiserer den nye regjeringen for å kutte budsjetter for bekjempelse av ungdoms- og gjengkriminalitet.


Winefinders storägare: Symbol för ett alternativ

Danska vinförsäljaren Winefinder får fortsätta sälja vin i Sverige efter en dom i högsta domstolen.  Nu planerar e-handelsbolaget att växa, men vill inte bli en symbol för svenska alkoholmonopolets kollaps. – Det får bli rikligt med champagne, säger ägaren Alex Tengvall om firandet. Efter en lång domstolsprocess i flera instanser står det nu klart att utländska vinbutiker på nätet får marknadsföra och sälja alkohol i Sverige.  Danska bolaget Winefinder, med svenska ägare, fick på fredagen grönt ljus från Högsta domstolen att fortsätta med sin e-handel av viner i Sverige. Därmed fick Systembolaget inte gehör för kravet på att stoppa det danska bolaget. ”Får fira på olika platser” Alex Tengvall, styrelseordförande och storägare i Winefinder, säger att han är lättad efter domen. I oktober 2007 fick Winefinder tillstånd att bedriva handeln, men redan från början ifrågasattes verksamhetens legitimitet i Sverige i och med det svenska alkoholmonopolet – som nu alltså är utmanat. – Det känns fantastiskt skönt att det nu är över. Vi är ett litet bolag och det här har hållit på sedan 2007. Nu kan vi blicka framåt, säger Alex Tengvall. Vad firar ni med? – Vi är ett utspritt bolag så vi får fira på olika platser. Jag själv är på Möja i skärgården. Det får bli rikligt med champagne. Kan ta ”några procent” från Systembolaget Att Winefinder blir en symbol för att Systembolagets monopol nu är i gungning, skriver Alex Tengvall inte under på. – Det här är en liten del av försäljningen, det är inga volymer. Det kan ta några procent av försäljningen från Systembolaget. Så jag tror inte att e-handel är hotet mot monopolet. Det tror jag är andra saker, till exempel att de stämmer oss i en process som egentligen redan var klar. – Jag vill bli en symbol för ett alternativ. Det känns som att gå bakåt att monopolet ska få ännu starkare position 2023. Hade vi förlorat så kan man som svensk inte handla från en vingård i Italien med frakt till dörren. Vi kan gärna bli en symbol för att det finns andra möjligheter. Även om Winefinders marknadsandel i Sverige är liten i dag, kan domen ge förutsättningar för e-handelsbolag inom alkohol att nu expandera. Att det också är planen för Winefinder bekräftar Alex Tengvall. – Det här har bromsat oss i fyra år eftersom vi har fått lägga pengar på detta och inte utveckling. Nu går det att växa, expandera och insvetsa mer. 2022 omsatte Winefinder cirka 75 miljoner kronor. En av Winefinders tidigare delägare var familjen Di Luca, som äger matjätten Zeta. Di Luca investerade i Winefinder 2018, men gick ur bolaget 2020.

Summary: Danska online-vinbutiken Winefinder har vunnit en lång juridisk strid och får fortsätta sälja vin i Sverige, vilket utmanar Systembolagets monopol.

Summary: Ägaren, Alex Tengvall, förklarar att företaget nu planerar att expandera men avvisar tanken om att bli en symbol för en kollaps av det svenska alkoholmonopolet.

Summary: Trots detta kan domen öppna för andra e-handelsföretag att utmana alkoholmonopolet och expandera på den svenska marknaden.


Enebolig med svømmebasseng selges for 500.000 etter 17 års krangel med kommunen

– Det er ikke lite bitterhet som sitter igjen når jeg nå ser huset for salg, sier Alf Eikevik. Alf Eikevik bor fortsatt i Kollåsen 54 i Åsane sammen med konen, men vet ikke hvor lenge det blir.  Eneboligen med digert svømmebasseng er nå lagt ut for tvangssalg etter en 17 år lang konflikt med Bergen kommune.  Vil koste seks millioner å rive bassenget Onsdag ble den meget spesielle boligannonsen lagt ut på Finn. Prisen for eiendommen er satt til 500.000 kroner. Med på kjøpet følger en kostnad på seks millioner kroner for riving av utendørsbassenget foran huset. Advokat Jan Olav Andersen er ansvarlig for tvangssalget. Han forteller at det foreligger et rettskraftig rivingsvedtak fra Hordaland tingrett. – Etter befaring på eiendommen ble det satt en takst på 5,8 millioner kroner. Det har ikke vært så lett å finne noen fornuftig pris når det vil koste seks millioner å rive bassenget, sier Andersen. – Telefonen har ikke stått stille Et annet forhold kjøper må ta med i regnestykket, er at det påløper en tvangsmulkt på 800 kroner dagen dersom rivingsvedtaket ikke blir oppfylt. – Det er en meget spesiell situasjon. Jeg har aldri vært med på noe liknende, sier Andersen, som jevnlig blir hyret inn til å foreta tvangssalg. Telefonen har ikke stått stille hos advokaten etter at annonsen ble publisert. Han har hatt mer enn 30 interessenter, mange av dem førstegangskjøpere, som er nysgjerrige på eiendommen. Tre måneder på å flytte ut – Jeg har ikke satt opp noe visning ennå, men det blir neste steg. Regelen er slik at eierne må flytte ut senest tre måneder etter at det foreligger et bud stadfestet av tingretten, sier Andersen. Saken har tidligere vært omtalt i Bergens Tidende. 1. september 2021 ble podkasten «Hva skjedde?» publisert.  Her forteller Alf Eikevik om kampen han har kjempet for å kunne beholde eneboligen i Åsane, og hvor firkantet han mener kommunen har opptrådt i saken. – Beordret stopp etter naboklage Eikeviks kortversjon er at han i 2006 først møtte personlig hos kommunen for å levere byggesøknaden. Han ble så bedt om å sende utfyllende opplysninger, innhente uttalelse fra vann- og avløpsetaten og sende nabovarsel. Dette ble gjort. – Jeg var i god tro og hørte ikke noe fra kommunen før to år senere. Da ble byggearbeidene beordret stoppet etter at det hadde kommet inn en naboklage, sier Eikevik. Siden har Eikevik fått dagmulkter fra kommunen som han i dag anslår til å være på et par millioner kroner.  Startet bygging uten tillatelse Det er plan- og bygningsetaten i Bergen kommune som gjennom 17 år har hatt saken gående med Eikevik. Ulf Sæterdal er avdelingssjef i juss- og tilsynsavdelingen. Han skriver i en e-post at det fra kommunens side er lagt til grunn at byggingen er startet uten godkjenning.  – Dette standpunktet er også stadfestet av statsforvalteren i Vestland gjennom klage på pålegg i saken, ifølge Sæterdal. I ettertid er det søkt om godkjenning av tiltaket. – Disse søknadene er avslått. Klager har ikke ført frem verken hos kommunen eller statsforvalteren, skriver han videre. Har ikke betalt tvangsmulkt Hovedutfordringen i saken har, ifølge Sæterdal, hele tiden vært å få rettet tiltaket som er i strid med plan- og bygningsloven.  – Retting kan skje gjennom tillatelse til tiltaket eller riving. Bakgrunn for tvangssalget er ubetalt tvangsmulkt som er et virkemiddel for å motivere retting av tiltaket. Sæterdal mener det er gitt rikelig tid til å innrette seg etter pålegg i saken før tvangsmulkt begynte å løpe. – Null tillit til kommunen  Det er ikke lite bitterhet som sitter igjen når jeg nå ser huset for salg, sier Alf Eikevik. – Nå blir vi satt på gaten. Noen annen løsning er ikke i sikte. Vi må ha hjelp fra familie rundt oss for å få tak over hodet. Samtidig sitter jeg ruinert tilbake, sier Eikevik. Når saken er over, vil han og konen flytte fra Bergen. – Jeg har null tillit til en kommune som behandler innbyggere på denne måten. Se bare på de mange sakene om bygging i strandsonen der papirer har forsvunnet fra kommunens arkiver, sier han. Det samme mener han har skjedd med hans egen søknad. – Jeg er blitt fortalt at jeg har tatt meg til rette og ikke har levert noe søknad. Søknad er levert. Jeg var så godt som ferdig med bassenget da stoppordren kom, sier Eikevik. Han er klar på at han aldri hadde gått i gang med byggingen av et svømmebasseng om han hadde visst hvilke problemer han skulle støte på.

Summary: Alf Eikeviks enebolig i Åsane skal tvangsselges etter en 17 år lang konflikt med Bergen kommune.

Summary: Det spesielle med boligen er et utendørsbasseng bygget uten tillatelse. Det foreligger et rettskraftig rivingsvedtak fra Hordaland tingrett.

Summary: Eikevik har kjempet for å beholde eneboligen i Åsane, og mener kommunen har opptrådt firkantet.

Summary: Eiendommen er nå lagt ut for salg til 500.000 kroner, men kjøper vil måtte betale seks millioner kroner for å fjerne bassenget.


Er det trygt å bruke «Instagram Wrapped»?

Her er alt du må vite om den nye appen. Den nye appen «Wrapped for Instagram» har tatt av de siste dagene.  I App Store ligger den for øyeblikket på annenplass over mest populære gratisapper. På TikTok har videoer med emneknaggen #instagramwrapped blitt sett 88,8 millioner ganger.

Appen som først dukket opp i slutten av september lover brukerne å få se sin statistikk fra Instagram.  Hvem var dine beste venner på Instagram i år? Hvilken story gikk best? Hvem har blokkert deg, og hvem titter oftest på profilsiden din?  «Wrapped for Instagram» har svaret. Påstår de. Appen kan på overflaten minne om superpopulære «Spotify Wrapped», som hver desember tar over sosiale medier med data om hvilken musikk du har hørt på det siste året. Men det er et viktig skille mellom de to oppsummeringene:  Spotify Wrapped er en «in-app»-funksjon, laget av Spotify selv. Instagram Wrapped eies ikke av Instagram-eier Meta, men av et utenforstående selskap som kaller seg «Wrapped Labs». Hvem er de? Vanskelig å si. De har kun lansert den ene appen, og nettsiden deres fungerer ikke. «Data samles ikke inn», men ... På nedlastingssiden i App Store står det at utviklerne av Wrapped-appen ikke samler inn din personlige data. Men en nærmere titt på personvernserklæringen til appen kan kjapt avsløre at jo da, det gjør de. Det er ikke så uvanlig å bare godkjenne, uten å lese over slike erklæringer. Derfor har vi hentet ut et par viktige sitater for deg: Hacket etter bruk Etter at appen ble populær har mange opplevd å miste kontrollen over sine Instagram-kontoer. I anmeldelsene under appen skriver flere at de ble hacket etter å ha brukt appen.  Også på TikTok spres videoer fra brukere som opplever å miste tilgangen til kontoen sin etter å ha brukt «Instagram Wrapped». Falsk informasjon Det kan også virke som at det hele rett og slett er for godt til å være sant. Kan appen virkelig finne ut hvem som titter på profilen din, og hvem som har blokkert deg?  Nei, det ser ikke sånn ut.  – Hver gang jeg logger inn har tallene forandret seg. Mest drastisk var tallet på hvor mange som tilsynelatende har blokkert meg, som gikk fra 1 til 2 og så til 12 i løpet av 5 minutter, skriver brukeren u/Pigeon_0v0/ i en tråd på Reddit. Også i anmeldelsene av appen i App Store melder flere brukere at informasjonen i appen er falsk. VG og Tek.no har spurt Instagram-eier Meta om de fraråder bruk av appen. De har foreløpig ikke svar på våre henvendelser. Vi har forsøkt å sende en forespørsel til Wrapped Labs om hva de tenker om tilbakemeldingene fra brukerne, og om den misvisende personverninformasjonen. Mailen selskapet oppgir som sin kontaktinfo er ikke i bruk. Vi har forsøkt å sende en forespørsel til en Instagram-konto som gir uttrykk for å tilhøre appen. Der har vi ikke fått svar. Det er uklart om denne kontoen er selskapets offisielle konto.

Summary: Den nye appen «Wrapped for Instagram» tilbyr å vise brukernes Instagram-statistikk.

Summary: Appen er for øyeblikket den nest mest populære gratisappen i App Store.

Summary: «Wrapped for Instagram» er ikke eid av Instagram-eier Meta, men av et utenforstående selskap.

Summary: Til tross for påstander om at appen ikke samler inn personlig data, avslører appens personvernserklæring at dette faktisk er tilfellet.

Summary: Flere brukere har rapportert om å miste kontrollen over Instagram-kontoene sine etter å ha brukt appen.

Summary: Det er også rapporter om at informasjonen som gis av appen er falsk, og brukerne erfarer falske data om antall blokkerte brukere og profilbesøkende.


Utbyggere mener 5000 planlagte boliger kan forsvinne

Raymond Johansen vil ha flere boliger. Men utbyggere hevder kommuneplanen han har sendt på høring, kan få flere tusen planlagte boliger til å fordufte. I sommer sendte byrådet ny kommuneplan for Oslo på høring. Den viste at det er plass til 120.000 nye boliger. Og la flere nye føringer for hvor og hvordan de skal bygges. Men det som var ment som et løft for boligbygging, møter nå sterk motstand i byggebransjen. Den hevder at det tvert imot kan bli færre nye boliger. – Det er viktig å synliggjøre konsekvensene av forslaget. Målet for Oslo må jo være å øke boligforsyningen, sier Hilde Vatne, administrerende direktør i JM Norge. – 5000 færre boliger 24 av de største utbyggerne har regnet på konsekvensene av forslaget for 29 prosjekter de har i reguleringsprosess. Den nye planen legger blant annet opp til å stramme inn høyder og utnyttelse av tomtene en del steder, i tillegg til det utbyggerne karakteriserer som «begrensende detaljkrav». Blant annet skal det i hvert prosjekt avsettes 2 m² areal pr. leilighet til fellesrom, og det innføres minstestørrelse på leiligheter over hele byen. Utbyggerne har kartlagt drøyt 19.000 boliger på ulike stadier av prosessen. Når føringene i det nye forslaget legges til grunn, hevder de tallet er redusert til 14.000 – altså over 5000 færre. – Planen trekker i helt feil retning, sier Daniel Kjørberg Siraj, konsernsjef i Obos. Nå går store aktører i bransjen samlet ut. Fredag avholder de allmøte for politikere og presse for å diskutere konsekvensene. Krymping i Fjordbyen? Og partene bør tydeligvis snakke sammen. De er nemlig svært uenige om hvordan planen skal tolkes og hva den vil innebære. Eksempelvis mener Hav Eiendom, Oslo Havns eiendomsselskap, at både planene for Filipstad og Grønlia vil bli kraftig barbert. På Filipstad fra 2200 til 1300 boliger, på Grønlia fra 1500 til 850. Aftenposten har kontaktet byrådet, som svarer at reguleringer vedtatt med dagens kommuneplan fortsatt skal gjelde. Og at Filipstad vil kunne få sine ca. 2500 boliger. Planer som har kommet langt i prosess, som Grønlikaia, vil ikke bli berørt. Hav Eiendom siterer på sin side høringsutkastet, og mener det tydelig fremgår at ny plan skal gjelde foran eldre reguleringsplaner. Både i Bjørvika, Filipstad og hele Oslo. – Konsekvensene vil bli store og det motsatte av hva byen trenger, sier kommunikasjonssjef Erik Nedrelid i HAV. Det folk ønsker? Så kan alle enes om en ting: Det reguleres og bygges for lite i Oslo. Men. En ting er antall boliger. Noe annet hva som bygges. – De nye boligområdene har fått mye kritikk. Mange ønsker nettopp at det bygges lavere, mer grønt og mindre tett? – For byen som helhet er ikke det en gangbar vei. Situasjonen taler for seg. Jeg tror ikke det er noen vei utenom å bygge mye, sier Hilde Vatne i JM. Daniel Siraj mener det ikke nødvendigvis er snakk om mer grønt. – Vi må heller diskutere hva som vil skape gode bomiljøer. Og balansen mellom bygg og fellesskapsfunksjoner. Å redusere antall boliger er i hvert fall ikke svaret. – Så vet vi også at dere utbyggere ofte utfordrer vedtatte planer og oppnår påplussinger hos politikerne? – Ja, men det er jo politikerne som faktisk skal bestemme, sier Siraj og tilføyer: – At vi tolker planforslaget helt ulikt enn PBE og byrådet, sier mye om situasjonen. Raymond Johansen: – Vi må bygge høyere noen steder Byrådsleder Raymond Johansen (Ap) er kjent med utbyggernes kritikk. Han nøyer seg med å si at han er glad for at mange aktører går grundig inn i høringsutkastet. Og ønsker konstruktive innspill. – Sammen må vi se hvordan vi kan nå et høyt boligpotensial i planen, skriver han i en e-post. Han minner om at høringsperioden varer til 22. desember og at ingenting er vedtatt.  Så tar han på seg partihatten og skriver at Oslo Ap går til valg på å øke boligbyggingen i Oslo. At de vil jobbe for at både kommuneplanen og byutviklingen legger opp til dette.  – Blant annet ønsker Oslo Ap og jeg å forsterke utviklingen av knutepunkt, bygge høyere noen steder og modne flere områder for utvikling. Og til slutt:  – Uten at det går på bekostning av kvalitet.

Summary: I sommer sendte byrådet en ny plan på høring som viser at det er plass til 120.000 nye boliger i Oslo.

Summary: Utbyggere sier imidlertid at begrensninger i planen gjør at antall planlagte boliger reduseres med rundt 5000.

Summary: Fredag holder store aktører i byggebransjen allmøte for politikere og presse om saken.


Politiets innsatsleder fryktet massedrap på London pub

Innsatslederen koblet raskt gjerningsmannen med Arfan Bhatti da han hørte navnet «Zaniar Matapour» bli lest opp over sambandet.  Politiets innsatsleder gjennom 19 år, Tore Barstad, ba om at PLIVO-prosedyrene ble iverksatt, da politibilen han satt i, suste gjennom Oslos gater. Han var på vei til melding om «Skyting pågår på London» 25. juni 2022.  Tirsdag vitnet han i rettssaken etter terroraksjonen som rystet Oslo. – Jeg sa at vi skulle jakte gjerningsmannen. Det hadde prioritet over å hjelpe de skadde, sier Barstad fra vitneboksen i Oslo tingrett.  Så kommer en melding på sambandet om at det er funnet et tohåndsvåpen på bakken. – Altså, hvorfor i all vide verden ligger det igjen et tohåndsvåpen på stedet, spør Barstad seg. Han frykter det kan ligge titalls drepte på stedet. – Ja, jeg gjør det. Det kan høres makabert ut, men vi har sett mye av dette fra utlandet og bruker det i treningen vår, sier Barstad.  25. juni-utvalget har tidligere skrevet at Matapours handlinger kunne ha utviklet seg til et av de dødeligste terrorangrepene på sivile i Europa på mange år. – Det tenker vi også da vi står og ser omfanget utenfor London. Det er funnet en maskinpistol. Er det flere gjerningspersoner? Kan det komme sekundærangrep? Barstad ber om at alle patruljer i Oslo får bevæpne seg. Beredskapstroppen kaller inn ekstra mannskaper.  – Det gjør jeg fordi vi vet altfor lite på dette tidspunktet, så det er viktig for meg at alle skjønner alvoret, sier han til VG i dag.  – Da tenker du at dette kan være terror? – Ja. Før jeg hørte navnet på han som de sivile hadde lagt i bakken, så tenkte jeg at det var en 50/50 fordeling mellom gjengoppgjør og terror, sier Barstad til VG. Han tenker også på at åstedet er på London pub, et samlingssted for skeive. – Da navnet på gjerningsmannen blir lest opp, så var veien kort til å tenke at dette kunne være terror, sier han. Barstad visste nemlig at Zaniar Matapour ble stoppet i bil sammen med Arfan Bhatti, bare åtte uker før drapsnatten. Det skjedde i forbindelse med en demonstrasjon der SIAN-leder Lars Thorsen hadde planlagt å sette fyr på en koran, samtidig som fredagsbønnen i Stovner moské. Våpenet sluttet å virke Dagens gjennomgang i Oslo tingrett viser at Zaniar Matapour først avfyrte 8 skudd med en Luger-pistol. Deretter bytter han til en helautomatisk maskinpistol av type MP40, et tysk etterlatenskap fra andre verdenskrig.  Etterforskningen viser at Matapour bruker noe over ett minutt på å tømme magasinet i Lugeren, i tillegg til fire runder med maskinpistolen.  11 personer ble truffet av skuddene, og to av dem døde. Rett før Matapour blir lagt i bakken, 1 minutt og 30 sekunder etter første skuddet ble avfyrt, så smeller det en siste gang fra Lugeren. Den har Matapour klart å lade om, samtidig som han løper fra de som prøver å overmanne ham.  Ingen blir truffet av skuddet, og de sivile får til slutt røsket pistolen ut av hendene på gjerningsmannen.  – Og hadde ikke det vært for innsatsen til disse 12 sivile og at maskinpistolen sluttet å virke, så kunne det gått så jævlig mye verre. Han var nok ikke ferdig, sier Barstad.

Summary: Innsatsleder Tore Barstad vitnet i terrorrettssaken og fryktet at aksjonen kunne blitt et av de dødeligste terrorangrepene i Europa.

Summary: Gjerningsmannen Zaniar Matapour var tidligere knyttet til Arfan Bhatti, og politiet mistenkte et sekundærangrep.

Summary: To personer ble drept i angrepet, og situasjonen kunne ha vært verre hadde det ikke vært for sivile som stoppet gjerningsmannen.


Unødvendig røntgen og feil stråledose. Nye hendelser kobles til Helseplattformen.

Tilsyn viser alvorlige avvik ved St. Olavs hospital. Fellesnevner: Den nye Helseplattformen. Flere ganger har ansatte ved Norges fjerde største sykehus varslet. Om feil som kan skje ofte. Noen ganger daglig. Og problemene henger sammen med journalsystemet Helseplattformen.  Nå har Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet (DSA) vært på tilsyn på St. Olavs hospital. De betegner resultatet av tilsynet der som alvorlig. Det var ansatte ved sykehuset som varslet direktoratet i høst. Det handlet om uønskede hendelser knyttet til Helseplattformen. Derfor åpnet DSA en tilsynssak. Nå er den foreløpige rapporten klar. Tilsynet konkluderte blant annet med: Utkastet til tilsynsrapporten slår fast at innføringen av journalsystemet Helseplattformen har ført til at: Aftenposten har fått innsyn i flere av hendelsene som har berørt pasienter direkte. DSA: Dette er alvorlige forhold Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet ønsker ikke å komme med flere detaljer før rapporten er ferdigstilt. – Men vi kan bekrefte at vi har avdekket alvorlige forhold knyttet til forsvarlig og berettiget medisinsk strålebruk, skriver fagdirektør Eva G. Friberg til Aftenposten.  Aftenposten har i flere artikler belyst problemene med Helseplattformen. Systemet skulle opprinnelig koste 3,7 milliarder, men kostnadene øker stadig. I mai beregnet Aftenposten at kostnaden vil bli langt over fem milliarder. Tidligere har Helsetilsynet, Riksrevisjonen og to revisjonsrapporter kommet med knusende kritikk av systemet.  Også DSA mener at det ble innført for tidlig. De vurderer det som uferdig og lite brukervennlig.  – Det er svært utfordrende for de ansatte å få oversikt over viktig og nødvendig informasjon for å kunne ivareta forsvarlig medisinsk strålebruk, heter det i rapporten. Frykter «meldingstrøtthet» Systemfeil og høy arbeidsbelastning over lang tid er uforsvarlig, mener DSA.  De ansatte får likevel ros. – Tilsynsteamet oppfatter at de ansatte og ledelsen gjør sitt ytterste for å ivareta pasientsikkerheten. De strekker seg langt for å få tatt unna arbeidslister, så det ikke skal bli unødig ventetid for undersøkelser og behandling for pasientene.  Men direktoratet er svært bekymret for veien videre.  Tilsynet avdekket blant annet at det er meldingstrøtthet og resignasjon blant de ansatte.  – Den uholdbare situasjonen ved St. Olavs hospital har pågått over lang tid, der ansatte er slitne og mindre årvåkne. Dette øker også risikoen for andre strålerelaterte hendelser, skriver de.  Helse Midt-Norge har bestemt at Helseplattformen skal innføres ved andre helseforetak i regionen. Det til tross for protester og utsettelser. DSA mener det er høyst bekymringsfullt å beslutte innføring av et system før utbedringsarbeidet er ferdig. St. Olavs hospital skal svare på DSAs foreløpige rapport innen 9. januar. Etter det blir den endelige rapporten klar. Ledelsen ved sykehuset ønsker ikke å kommentere Aftenpostens sak nå.

Summary: St. Olavs hospital har alvorlige problemer med Helseplattformen. Feil rapporteres daglig.

Summary: Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet fant flere avvik under tilsyn viser en foreløpig rapport.

Summary: Helse Midt-Norge vil bruke systemet ved flere sykehus. Dette bekymrer direktoratet.


Aftonbladet avslöjar: Skuggades i flera veckor – förs till specialhäkte

Tunisisk polis hade spaning på svenskarna i flera veckor innan de slog till. Nu ska de fem männen föras till en specialanstalt i Tunis. Alla är lojala med Rawa Majid i det pågående gängkriget, enligt Aftonbladets uppgifter.  En specialenhet inom den tunisiska polisen har haft koll på de fem svenska gängmännen, ända sedan de anlände till Tunisien för några veckor sedan. Det uppger en källa i Tunisien, för Aftonbladet. Efter en tids spaningsarbete slog de slutligen till mot männen. De greps i en bil på väg till staden Hammamet i slutet av förra veckan. I bilen hittades även två pistoler och narkotika, enligt tunisisk polis. En husrannsakan utfördes också efter gripandet.  På en bild som polisen har lagt upp på Facebook syns fem svenska pass, nio mobiltelefoner, fem kartor tabletter och en haschkaka. En annan bild visar fem män med ryggarna vända mot kameran. Tunisisk polis har tidigare uppgett för Aftonbladet att de gripna är kopplade till Rawa Majid.  Uppgifter: Svenska gängtoppar bekräftat gripna Även svensk polis har haft koll på att männen har befunnit sig i Tunisien en tid.   När uppgifterna om gripandet kom förra veckan misstänkte svensk polis tidigt att det bland annat rörde sig om individer som pekats ut som ledargestalter inom Bronätverket. Sedan dess har den svenska polisen jobbat med att få identiteterna bekräftade – och nu har de fått svar på vilka samtliga är.  De fem gripna i Tunisien är alla allierade med Rawa Majids sida i Foxtrot. Fyra av männen har pekats ut som ledande eller framträdande individer i Bronätverket. Den femte mannen är en av flera personer som förekommer i en mordutredning i Sverige.  Flera av dem förekommer också i utredningar som rör allvarliga narkotikabrott. En prioritet hos den svenska polisen ska nu vara att få tag i de gripna männens telefoner för att kunna analysera mobilernas innehåll, enligt Aftonbladets uppgifter.  Misstänks vara kopplade till terrororganisation  Tunisisk polis misstänkte tidigt att männen gjort sig skyldiga till internationell narkotikahandel.  Men Aftonbladet kan nu avslöja att det finns fler misstankar riktade mot männen. I handlingar som rör häktningarna, som Aftonbladet tagit del av, framkommer det att männen gripits misstänkta för att ”tillhöra en terrororganisation”.  Männen ska förflyttas till ett särskilt häkte för terrormisstänkta individer i huvudstaden Tunis, enligt Aftonbladets uppgifter.  Utredningen mot männen pågår fortfarande och vad exakt som misstankarna grundar sig i är okänt i nuläget. Enligt en svensk poliskälla har den tunisiska polisen varit förtegen med detaljerna kring det.  En källa i Tunisien uppger dock att de allvarliga brottsmisstankarna kan vara kopplade till männens innehav av vapen. – Det kan handla om att männen greps beväpnade. Vi ser mycket allvarligt på den typen av brott här och de kommer hållas frihetsberövade en lång tid nu, säger han till Aftonbladet.

Summary: Fem svenska gängmedlemmar lojala med Rawa Majid har gripits i Tunisien efter att ha spanats på av Tunisisk polis i flera veckor.

Summary: Männen misstänks för internationell narkotikahandel och kopplingar till en terrororganisation. De greps med två pistoler och narkotika i bilen och kommer att överföras till en specialanstalt i Tunis.

Summary: Svensk polis försöker nu få tag på de gripna männens telefoner för vidare analys.


LO om renteøkningene: Støre kan ta grep – hvis han vil

LOs sjeføkonom sier norske husholdninger «blør» på grunn av unødvendig mange renteøkninger – og mener Støre-regjeringen har muligheten til å gjøre noe med det.  – Jeg ser at enkelte, både i regjeringspartiene og blant opposisjonen, misforstår våre innspill på hvordan dette kan løses. Jeg mistenker nok at enkelte av våre motstandere misforstår med vilje, sier Roger Bjørnstad.  Forrige uke ble den tradisjonsrike kartellkonferansen organisert av LO på Gol.  Der kom LO-leder Peggy Hessen Følsvik med sterk kritikk av det hun kalte «aggressive renteøkninger», og åpnet for at man bør endre Norges Banks mandat, hvis arbeidsledigheten brer om seg. Sentralbanksjefen har i etterkant forsvart renteøkningene, og Ap-leder Jonas Gahr Støre har avvist LOs sentralbankgrep. – Ap-politikk Men det LO tar til orde for er noe de alltid har ment, sier LOs sjeføkonom Bjørnstad. Han sier dessuten at LOs sentralbank-grep er noe som lenge har vært Arbeiderparti-politikk.  – Ap sto på Stortingets talerstol under behandlingen av ny sentralbanklov og sa at sysselsetting skulle vektlegges likt som inflasjonen. Hvis Støre er mot det nå, så er han mot det Ap sa den gangen, sier Bjørnstad.  Han viser til LOs høringssvar før den nye sentralbankloven ble vedtatt i 2019, og til at Ap var med på en mindretallsmerknad om at målene om inflasjon og sysselsetting burde sidestilles da loven ble vedtatt.  Stortinget vedtar mandatet til Norges Bank, og regjeringen kan presisere gjennom forskrift hvordan det skal tolkes, sier Bjørnstad.  Han sier LO ikke tar til orde for å overstyre det Norges Bank bestemmer, men at de vil presisere det politiske grunnlaget for oppdraget Norges Bank har. – Vi mener regjeringen kan gjøre det som ifølge forarbeidene til ny sentralbanklov er deres oppgave: Det handler ikke om å instruere Norges Bank i rentepolitikken, men å presisere hvordan mandatet til Norges Bank skal forstås. Og de som utredet loven mente at tidspunktet å gjøre det på er nå, sier han. Mener husholdninger «blør» unødvendig Inflasjon er når prisen på varer og tjenester går opp over tid – noe som gjør pengene mindre verdt.  Styringsrenten, som Norges Bank setter uavhengig av politikerne, kan brukes for å få inflasjonen ned: Når renten går opp, og lån blir dyrere, får folk og bedrifter trangere økonomi, og man demper dermed aktiviteten i økonomien.  Argumentet til LOs sjeføkonom mot dagens renteøkninger er som følger:  – Det er ikke noe behov innenlands for å få aktiveten ned, men det er kun det virkemiddelet Norges Bank rår over. Når de tolker mandatet sånn at inflasjonen skal vektlegges høyest, uavhengig av hvor inflasjonen kommer fra, innebærer det et stort inntektstap for husholdningene i en periode hvor prisveksten i seg selv spiser av deres inntekter, sier Bjørnstad.  – Det blir en forsterkning av de økonomiske problemene mange står i. Det er husholdningene som nå blør for Norges Banks aggressive renteøkninger.  Dette vil han gjøre Bjørnstad sier han og LO mener de «aggressive rentehevingene» er unødvendige, fordi inflasjonen vil gå ned av seg selv når de internasjonale impulsene avtar.  – Inflasjonen i Norge kommer ikke til å feste seg på det høye nivået, fordi vi har en lønnsdannelse som knytter lønnsveksten til industriens lønnsomhet, ikke til norsk inflasjon.  Han sier det som skjer nå var akkurat det LO advarte mot da en ny sentralbanklov ble vedtatt i 2019.  I forkant hadde det såkalte Gjedrem-utvalget utredet loven.  De anbefalte at regjeringen klargjorde vektleggingen av sentralbankens mål knyttet til inflasjon og sysselsetting i forskrift, og at dette skulle evalueres jevnlig, for eksempel etter fem år.  – Situasjonen vi er i nå har vi ikke vært i før. Nå er det er det helt naturlig at man tar en fot i bakken og spør seg hva dette betyr. Det er ikke bare et rom for å gjøre noe, men det er et ansvar som påhviler Stortinget og regjeringen å angi retninger for pengepolitikken. Hva som skal vektlegges i pengepolitikken er et politisk ansvar.  – Politisk valg å ikke gjøre noe – Er det å forsømme det politiske ansvaret å ikke gjøre noe, mener du? – Det er et politisk valg å ikke gjøre noe også. Men nå mener vi det ville vært riktig å justere kursen.  Han sier det ikke er en forsømming å ikke gjøre det, men at han støtter Gjedrem-utvalgets anbefaling.

– Jeg synes regjeringen burde evaluere vektleggingen av de ulike hensynene i mandatet, og presisere i forskrift eventuelle endringer. Bjørnstad sier det ikke bør heve noen øyenbryn at LO reiser det han sier er den samme debatten som før.  – Det er tvert imot faktisk akkurat nå at en sånn vektlegging ville betydd en forskjell, at det da reises på nytt burde ikke være veldig oppsiktsvekkende. Han understreker at Norges Bank setter renten, ut fra prinsippene politikerne har bestemt.  – I dag har politikerne sagt at inflasjon må vektlegges høyest uavhengig av hvor den kommer fra, mens en større vektlegging av produksjon og sysselsetting kunne gitt en mindre aggressiv rentepolitikk, og det ville nå gjort det lettere for folk.  Støre: Ligger fast Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) skriver i en SMS til VG at han har forståelse for at LO har et stort engasjement for folks privatøkonomi i økonomisk krevende tider.  – Det er ingen tvil om at mange sliter med de høye prisene og de økte rentene. Selv etter 13 renteøkninger har vi klart å holde sysselsettingen oppe og arbeidsledigheten nede. Målet for regjeringen er at prisstigningen skal gå ned, at vi når rentetoppen slik at rentene går ned, og at vi samtidig klarer å holde ledigheten lav, skriver han.  Han skriver at regjeringen «legger til grunn at Norges Banks mandat ligger fast». – Norges Bank er tydelig på at det legger stor vekt på sysselsetting og aktivitet når de setter renten. Det er også forankret i mandatet Stortinget har gitt.

Summary: LOs sjeføkonom Roger Bjørnstad mener norske husholdninger lider på grunn av unødvendig mange renteøkninger.

Summary: Han mener regjeringen kan gjøre noe med det, ved å presisere hvordan Norges Banks mandat skal tolkes, og si at sysselsetting skal vektlegges likt med inflasjon.

Summary: Han sier dette er noe LO har ment lenge, og at det også har vært Arbeiderparti-politikk.

Summary: LOs argument mot renteøkningene er at de mener de ikke hjelper mot inflasjonen når den skyldes faktorer i utlandet.


600 hedersrelaterade brott utreds just nu – men mörkertalet är stort

Cirka 600 ärenden utreds just nu i Sverige som misstänkt hedersrelaterade. Men att anmäla kan vara svårt för den drabbade. – Alla är inte beredda att förlora hela sitt nätverk, att betala ett så högt pris, säger forskaren Mehrdad Darvishpour. Nours fall må vara unikt då det är första gången som någon döms för hedersförtryck. Att utsättas för den formen av förtryck är Nour dock långt ifrån ensam om. Hedersrelaterat våld och förtryck kan se ut på många olika vis. Det kan handla om allt från att man inte får gå klädd hur man vill – till våld och hot.  Exakt hur många som är drabbade vet ingen säkert.  Astrid Schlytter, en av Sveriges främsta experter i ämnet, har uppskattat att så många som 240 000 unga lever under hedersrelaterade familjenormer i Sverige.  – Kartläggningar har bedömt att ungefär var femte ung person lever i en kontext med en oskuldsnorm. Och var tjugonde tillfrågad niondeklassare lever under någon form av hedersförtryck, har hon tidigare sagt. På polisens Nationella avdelning införde man 2019 en så kallad hedersmarkering i sitt system för att visa att brottet kan ha ett hedersmotiv. Polisen har tagit fram färska siffror åt Aftonbladet som visar att det just nu finns cirka 600 ärenden i riket som har en hedersmarkering.  Hedersrelaterade brott omfattar brotten hedersförtryck, barnäktenskapsbrott, äktenskapstvång, vilseledande till tvångsäktenskapsresa och könsstympning. Samt alla andra brott som begås med ett hedersmotiv, vilket kan vara i princip alla brott. Jenny Edin är kommissarie och nationell processledare för polisens arbete mot hedersrelaterad brottslighet. Hon betonar att siffran är levande och ändrar sig hela tiden. – Hedersmarkeringen är ett arbetsredskap för polisen som syftar till att upptäcka hedersrelaterade brott tidigt och därmed kunna vidta rätt åtgärder initialt, under den fortsatta utredningen och i skyddsarbetet med de utsatta. Siffran ska inte tolkas som det faktiska antalet hedersrelaterade brott eftersom markeringen kan användas så snart det finns anledning att utreda om brottet är hedersrelaterat. Mörkertalet är dock sannolikt stort, enligt Jenny Edin:  – Ofta lever den som utsätts i en kontext där det är tabu att prata med utomstående, inklusive myndigheter, om det som sker inom familjen.  ”Högt pris” Mehrdad Darvishpour är senior lektor och docent i socialt arbete vid akademin för hälsa, vård och välfärd vid Mälardalens universitet, och har forskat om hedersproblematik.  Han säger att brottsoffer i den här kategorin är extra utsatta då familjen i många fall ställer sig på gärningsmännens sida. – Många är rädda för konsekvenserna. Vi har många exempel på kvinnor som vågat stå emot och som förlorat hela sitt nätverk, sin släkt och familj. Det är inte alla som är beredda att betala det höga priset, säger Mehrdad Darvishpour.  – Andra kanske inte är medvetna om att de lever i en hederskontext. Precis som kvinnor som utsätts för våld i nära relation under lång tid så kan det normaliseras, att man inte ser själv hur man har det. De som väl anmäler är därför en liten del av den stora grupp som misstänks vara drabbad. Och de fall som därifrån tar sig från en polisanmälan till en fällande dom än färre.  Under 2023 har hittills cirka 100 hedersmarkerade ärenden redovisats till åklagaren. Hur många som gått vidare till åtal är ännu oklart. Kunskapsluckor Sandra Petersson är avdelningschef vid Nationellt centrum mot hedersrelaterat våld och förtryck.  Även hon ser hur få anmälda fall tar sig hela vägen till en fällande dom: – Många insatser har gjorts under åren och det finns idag fler verktyg än tidigare men en del av problematiken ligger i utmaningen med en framgångsrik implementering av de verktyg som finns.  – Det är viktigt att fortsätta sprida information om och kunskap kring hur hedersförtryck tar sig uttryck i alla samhällsinstanser. Hon säger att medvetenheten om hedersförtryck och hedersvåld är större idag än för tio år sedan men att det fortfarande finns kunskapsluckor i samhället om vad hedersförtryck är och innebär. – Hedersrelaterat våld och förtryck kan yttra sig på olika sätt och det finns därför flera olika brottskategorier, en del av dem är väldigt nya. Det är fråga om alltifrån könsstympning till äktenskapstvång och det nya särskilda brottet om hedersförtryck. Det hedersrelaterade våldet kan ta sig uttryck i alltifrån ekonomiskt våld till psykiskt  och fysiskt våld. Hedersrelaterat våld och förtryck förekommer i alla olika åldrar och även den som utövar brott kan vara ett offer för sådant våld och förtryck, säger Sandra Petersson. ”Har inte agerat” Sabina Landstedt, stödsamordnare på riksorganisationen Glöm aldrig Pela och Fadime, har tidigare berättat att många som hör av sig till dem och berättar att de är utsatta för hedersförtryck gör det för att deras liv inte är deras eget.  De får inte bära de kläder de vill, de kanske måste bära hijab och många av dem fruktar även att de ska giftas bort mot sin vilja. På GAPF har man länge efterlyst att myndigheter som socialtjänsten och familjerätten men även domstolarna ska bli bättre på att se hedersrelaterat våld eller förtryck och att våga väga in det i sina beslut och domar. – Man är rädd att bli stämplad som rasist eller att stigmatisera någon, men i stället låter man de här kvinnorna leva kvar i utsattheten. Det är så vanligt att folk har reagerat på att något är fel men de har inte agerat. Här måste kvinnors rätt att få leva ett fritt liv gå före vår egen rädsla. Våga fråga, säger Sabina Landstedt.

Summary: Svensk polis utreder för närvarande cirka 600 fall av misstänkt hedersrelaterat våld och förtryck. Det faktiska antalet offer bedöms vara mycket högre.

Summary: Trots att medvetenheten om hedersvåld och hedersförtryck har ökat på senare år, menar experter att det fortfarande finns stora kunskapsluckor i samhället.

Summary: De som varit utsatta för hedersrelaterade brott är ofta rädda för konsekvenserna av att anmäla, då de riskerar att förlora stöd från familj och bekanta.


Russland-alliert går mot Vesten. Nå frykter flere en større krig.

Mange i Armenia stoler ikke lenger på Russland, og Moskvas makt i regionen er «kraftig svekket», mener eksperter. Nå frykter flere en ny krig. Fire uker er gått siden Aserbajdsjan tok Nagorno-Karabakh i en lynoffensiv, og med det satte sluttstrek for nærmere 30 år med strid om utbryterrepublikken. Ifølge FN har over 100.000 etniske armenere flyktet. Satellittbilder viser den største byen Stepanakert, nærmest folketom: Etter nyttår vil republikken opphøre å eksistere. Men mange frykter at Aserbajdsjan ikke stopper der.  Faren for en større krig gjør at Armenia, som er medlem av «Russlands Nato» CSTO, får hjelp fra uventet hold.  Stoler ikke på Russland I og med at Nagorno-Karabakh ikke er anerkjent som en del av Armenia, slo ikke CSTO-traktatens artikkel 4 inn da Aserbajdsjan tok kontroll over utbryterrepublikken 20. september i år, etter kun ett døgn med kamper. Russland har lenge vært Armenias beskytter i regionen. Nå har de flyttet mye av sin militære vekt til Ukraina og Belarus.  New York Times har fortalt hvordan russiske fredsbevarende styrker simpelthen trådte til side idet Aserbajdsjan sendte soldater for å blokkere trafikken på en strategisk vei, som Russland var ment å holde åpen mellom Nagorno-Karabakh og Armenia.  Ifølge Berit Lindeman, generalsekretær i Den norske helsingforskomiteen, stoler ikke lenger Armenia på den tradisjonelle «storebroren» i regionen. – Faren for krig er absolutt til stede, sier hun Russland er blitt «en alliert man ikke kan stole på at kommer til unnsetning når det trengs». Det sier Helge Blakkisrud, Russland-ekspert ved UiO.  Russisk makt svekket Et spørsmål mange armenere lenge har stilt seg er hva vitsen med å være medlem av CSTO er, når den ikke hjelper mer til mot Aserbajdsjan.  Logikken tidligere var at Armenia beskytter Nagorno-Karabakh og Russland beskytter Armenia. Den logikken gjelder ikke lenger, mener Blakkisrud.  – Fraværet av russisk oppmerksomhet, og at Russland åpenbart er blitt svekket militært, gjør at Aserbajdsjan nå så et mulighetsvindu, sier han.  Han mener lynoffensiven aldri ville skjedd om man hadde hatt en mer normal situasjon. Nå forventer han at Armenia kommer til å oppleve «et betydelig press» fra nabolandet.  Helge Blakkisrud er førsteamanuensis i Russland-studier ved Universitetet i Oslo. Han er også tilknyttet Norsk utenrikspolitisk institutt (Nupi) som forsker.  – Tomme garantier Aserbajdsjan har lenge ønsket seg kontroll over f.eks. Zangezur-korridoren til Nakhitsjevan, eksklaven som er delvis omkranset av Armenia.  Men selv om anerkjent armensk territorium skulle bli invadert er det ikke sikkert at CSTO vil stille opp. Det kommer ikke bare av Russlands hengemyr i Ukraina. CSTO er ikke en organisasjon som har for vane å gripe inn:  – Historien viser at medlemslandene ikke nødvendigvis kan stole på at de får den oppbakkingen de ber om i en krisesituasjon. Da blir det tomme garantier. Tomme løfter, sier Blakkisrud.  Nå får Russland-allierte Armenia istedenfor støtte fra EU og Nato-land.  Putins hodepine Russland er ikke lenger den tunge aktøren i Kaukasus de en gang var. Det skaper en ny sikkerhetsdynamikk, mener Blakkisrud.  Nylig hadde amerikanske soldater øvelse i Armenia. Frankrike har også lovet å sende våpen. – Så de kan sikre sitt forsvar, sier Frankrikes utenriksminister Catherine Colonna.  Både Frankrike og USA har store armenske diasporaer som mobiliserer støtte.  EU har doblet sin økonomiske innsats til Armenia og går tungt ut med uttalelser om at hendelsene i Nagorno-Karabakh er å regne som etnisk rensing, ifølge en resolusjon.  At vestlig varme bøter på russisk kulde er ikke uventet.  Armenias statsminister Nikol Pasjinian står ikke i særlig høy kurs i Moskva. Siden Armenias «fløyelsrevolusjon» i 2018 har Pasjinians regjering blitt stadig mer Russland-kritisk, noe som ble kraftig intensivert etter Ukraina-invasjonen.  I januar i år nektet Armenia CSTO å holde en øvelse i landet. I mars sa de fra seg retten til å være en del av organisasjonens ledergruppe.  Pashinyan, som ansees som demokratisk og vestligsinnet, sier det ikke er de som trekker seg ut av CSTO, men CSTO som trekker seg ut av Armenia.  Tross alt: Eksperter mener det er usannsynlig at Armenia vil bryte helt med CSTO. Det er det én stor grunn til.  Blokkert vei til Nato Nato er ikke klar til å rykke inn og tilby Armenia sikkerhetsgarantier.  En viktig årsak er Nato-landet Tyrkia. Armenia har ikke diplomatiske forbindelser til nabolandet og et over 100 år gammelt spørsmål om folkemord verker fortsatt som et åpent sår.  Både Blakkisrud og Lindeman er samstemte i at veien til Nato er blokkert inntil det kommer en løsning på det bilaterale forholdet til Tyrkia. Med et svekket Russland opptatt i Ukraina og fortsatt aserbajdsjansk press, er Armenia i en skvis. Russland har en liten militær base i landet. Den blir fortsatt sett på som en «snubletråd». Flere tror det skal være et tilstrekkelig hinder mot at Aserbajdsjan tør å utfordre Armenia mer åpent.  – Vi får se hvor langt de er villige til å gå, sier Blakkisrud.

Summary: Armenia frykter ny krig etter tap av Nagorno-Karabakh til Aserbajdsjan.

Summary: Armenia får nå hjelp fra EU og Nato.

Summary: Over 100.000 armenere har flyktet. Armenia har lenge vært beskyttet av Russland, men Russland har nå flyttet militær vekt til Ukraina og Belarus.


Raymond Johansens etterlønn: Ble hastebehandlet av hans eget byråd

Seks dager før byrådsskiftet i Oslo, fikk den avtroppende byrådslederen Raymond Johansen (Ap) innvilget tre måneders etterlønn av sine egne kolleger i byrådet. Nå vil Rødt be om lovlighetskontroll av vedtaket.  Dagen før byrådet gikk av 25. oktober, kunngjorde Johansen at han hadde fått ny jobb, som generalsekretær i Norsk Folkehjelp. Det ble da opplyst at Johansen skulle tiltre 25. januar neste år.  Få dager tidligere hadde Johansen fått innvilget tre måneders etterlønn fram til 25, januar, av sitt eget byråd, viser saksdokumenter som VG har sett.  – Jeg trenger å roe kålrabien litt, som vi sier på Tveita, sa Johansen til VG 24.oktober. SISTE: Kan bli redusert  Tirsdag ettermiddag opplyser byrådslederens kontor i Oslo at etterlønnen til Johansen kan bli avkortet.  I en epost til VG skriver kommunikasjonsavdelingen til byrådet at ettergodtgjøringen etter kommuneloven skal avkortes krone for krone mot annen inntekt. Videre heter det at det samme gjelder for ordinær inntekt som den folkevalgte frivillig avstår fra. Det må gjøres en konkret vurdering i hvert enkelt tilfelle. – På det tidspunktet hvor byrådet vurderte Johansens søknad, hadde han ikke en konkret stilling å gå til. Med andre ord hadde han krav på full godtgjøring. I etterkant har Johansen fått en ny stilling som han skulle tiltre 25. januar 2024. Den 11. november fikk vi melding om at datoen kunne bli justert. Vi har også fått opplysninger fra Johansen i dag om to tilfeller av ulønnet enkeltoppdrag og kurs i forbindelse med jobben han skal tiltre. I lys av denne informasjonen vil vi gjøre en vurdering om ettergodtgjøringen skal avkortes, skriver kommunen i en epost. Hastebehandlet Det var  NRK som først meldte  at Johansen har fått innvilget såkalt ettergodtgjøring i inntil tre måneder fra Oslo kommune, tilsvarende om lag 400 000 kroner før skatt.   Ifølge protokollene fra Johansens byråd i Oslo fremgår det at Johansens søknad om etterlønn ble hastebehandlet av Oslos byråd 19. oktober.   Saken sto ikke på byrådets offentlige sakskart før dette møtet, slik kommuneloven krever: At  sakslisten til møtet og andre møtedokumenter skal være tilgjengelige for allmennheten.    I protokollen fra byrådsmøtet står det at saken likevel ble avgjort i dette møtet av «hensyn til sakens videre fremdrift». Johansen selv fratrådte som inhabil i behandlingen, ifølge møtereferatet.  Saken ble derfor forberedt av hans nære kollega Rina Mariann Hansen (Ap), som var byråd for næring og eierskap. Hun anbefalte søknaden samme dag som byrådet innvilget Johansens søknad om etterlønn. Kan begynne tidligere  Nå sier Johansen til VG at han er i dialog med Norsk Folkehjelp om å starte i den nye  jobben som generalsekretær tidligere - og at han i så fall vil varsle Oslo kommune om å stoppe utbetalingen av etterlønn.  – Jeg kan uansett ikke starte i noen ny jobb før Oslo kommunes karanteneutvalg har avgjort om jeg  blir pålagt karantene før tiltredelse. Det skjer senere denne uken, sier Johansen til VG tirsdag ettermiddag. Han sier at han 11. november sendte brev til Oslo kommune og varslet at han var  i kontakt med sin nye arbeidsgiver om en eventuell tidligere dato for å starte i ny jobb. Ukjent med ny jobb VG har spurt Rina Mariann Hansen hvorfor det hastet å behandle etterlønn-søknaden fra hennes sjef, byrådslederen.  Hun henviser spørsmålet videre til byrådslederens kontor, som svarer slik: «Saken ble behandlet i det som var byrådets siste ordinære møte. For at byrådet skulle rekke å ferdigbehandle saken, ble den derfor vedtatt direkte.»  – Visste du at Johansen var i kontakt med Norsk Folkehjelp om ny jobb da du hastebehandlet hans søknad? – Jeg ble kjent med at han hadde fått ny jobb da det var offentlig uka etter. Det tror jeg også gjelder byrådet som helhet, skriver Hansen i en SMS. VG har også spurt Johansen om hvorfor hans søknad ble hastebehandlet. – Det vet jeg ikke. Jeg meldte meg inhabil, sier Raymond Johansen.     Aksepterer ikke  Bystyregruppen til Rødt i Oslo vurderer nå om de skal kreve en lovlighets-sjekk av vedtaket om å innvilge etterlønn til Johansen. – Jeg unner Raymond Johansen en god ferie fram til ny jobb, etter åtte år som byrådsleder. Men jeg aksepterer ikke at regningen sendes til Oslos skattebetalere. Og jeg reagerer på at hans eget byråd kunne innvilge dette kort tid før de gikk av, sier Siavash Mobasheri, som er gruppeleder for Rødt i Oslo bystyre, til VG. – Avstanden til hva vanlige folk kan få innvilget for det offentliges regning, er for stor her.  Få andre vil kunne få betalt for en tre måneders frivillig pause mellom jobber, sier han. Rødt-representanten viser til kommunelovens bestemmelse om at etterlønn skal avkortes mot andre inntekter - men også mot «ordinær inntekt som den folkevalgte frivillig avstår fra». Nedstemt  Mobasheri tok opp Johansens etterlønn i et møte i Oslo kommunes forretningsutvalg mandag.  Men hans forslag om å be om en utredning av om Johansens etterlønn var i tråd med kommuneloven ble avvist mot Rødts ene stemme.  – Det er aktuelt for oss å følge dette opp med krav om lovlighetskontroll hos kommuneadvokaten og i Kommunaldepartementet, sier Mobasheri til VG.  25 politikere fikk etterlønn  Men Johansen er ikke alene om å få etterlønn fra Oslo kommune. Etter byrådsskiftet har fire av Johansens byråder - Usman Ahmad Mushtaq (Ap), Einar Wilhelmsen (MDG),  Omar Samy Gamal (SV) og  Rina Mariann Hansen også søkt om og fått innvilget inntil tre måneders etterlønn. I tillegg har 17 politisk utnevnte byrådssekretærer fått innvilget lønn fra Oslo kommune i inntil tre måneder fram til 25. januar 2024. Alle disse sakene er behandlet og innvilget av kommunedirektøren ved byrådslederens kontor, Tale Teisberg, uten politisk behandling.  Tre av bystyrets heltidspolitikere har også fått etterlønn i inntil tre måneder etter vedtak i Oslo kommunes forretningsutvalg - mot Rødt’s ene stemme.  Det gjelder Andreas Halse (Ap), Eivind Trædal (MDG) og Per-Trygve Hoff (H).  Oslo kommune krever ingen dokumentasjon eller opplysninger om hvorvidt de har noen jobb å gå til, for å få innvilget  ettergodtgjøring.  VG har sett søknaden fra Andreas Halse. Den er på en linje: «Jeg søker om etterlønn. Med vennlig hilsen, Andreas Halse»

Summary: Den avgåtte byrådslederen i Oslo, Raymond Johansen (Ap), fikk innvilget tre måneders etterlønn av eget byråd, få dager før han annonserte ny jobb som generalsekretær i Norsk Folkehjelp.

Summary: Rødt er kritisk til  hastebehandlingen, og at det var Johansens avtroppende byråd som innvilget etterlønn.

Summary: Byrådslederens kontor vurderer nå å redusere Johansens etterlønn etter at han har kommet med nye opplysninger.

Summary: Flere av Johansens byråder og politisk utnevnte byrådssekretærer har også fått innvilget inntil tre måneders etterlønn.


Föräldrar oroliga för säkerhet – skolanställd möjlig måltavla

Anhöriga har blivit måltavlor i den eskalerande våldsvågen.  Att en av dem är skolanställd i Norrköping gör att föräldrar nu inte vågar släppa barnen till skolan. – Det är möjligt att det blir en sjukanmälan, säger en mamma till Aftonbladet.  Nu tar kommunen den anställde ur tjänst. De senaste veckorna har anhöriga till gängkriminella skjutits ihjäl, skott har avlossats mot deras hem och i detta har ”fel” personer fallit offer. Det har skapat en oro även för dem som bor i närheten av anhöriga eller befinner sig runt dem till vardags. En av dem som är indragen i den pågående konflikten har en släkting som är en anställd på en skola i Norrköping. Oron är påtaglig bland vårdnadshavarna. Flera föräldrar överväger att inte släppa iväg sina barn till skolan nästa vecka.  – Det finns en oro för säkerheten på skolan. Det är möjligt att det blir en sjukanmälan, säger en mamma.  Föräldrarna är helt enkelt oroliga för att kriminella kommer söka sig till skolan för att hämnas. Och så länge den skolanställde är kvar i tjänst kommer skolan inte var en trygg plats, menar de. Skiljs från sin tjänst Aftonbladet har varit i kontakt med den skolanställda som inte vill kommentera saken och hänvisar till Norrköpings kommun.  Ester Alavei som är utbildningsdirektör i kommunen förklarar att det pågår ett arbete på säkerhetsavdelningen tillsammans med polisen, enligt rutin.  – Jag har barnens och personalens bästa för ögonen. Om en medarbetare har en hotbild mot sig ska den här personen inte vara i närheten av elever, säger Ester Alavei. Den skolanställde skiljs nu från sin tjänst under tiden som polisens utredning pågår. Under tiden erbjuds personen stöd från kommunen. – Den här personen är fortfarande en medarbetare i kommunen även om personen inte är i tjänst nu. Det finns ett mående att ta hänsyn till, men också säkerhet. Personen har rätt till samtal och kontakt med HR-avdelningen.  Ingen hotbild mot skolor Under helgen har en frustration bland skolans föräldrar spritt sig då frågorna varit många. Man upplever att svaren från kommunen varit få.  Utbildningsdirektör Ester Alavei säger att hon förstår oron, men vill framhålla att det inte finns någon hotbild mot barnen eller skolorna i kommunen. – Jag vill mana till ro i den här uppstirrade situationen. Det finns ingen hotbild mot våra barn eller skolor, men det finns givetvis andra rörelser i vår kommun där det kan hända saker, säger Alavei. Hon säger att de vårdnadshavare som fortsatt har frågor hur kommunen nu arbetar är välkommen att höra av sig till respektive enhet.  – Det här situationen är en tung nationell problematik som kastar skugga över samhället. Vi gör vad vi kan på kommunal nivå, säger Ester Alavei.

Summary: På grund av stigande gängvåld i Norrköping ökar oro bland föräldrar, särskilt då en skolanställd är släkting till en person indragen i konflikten.

Summary: Flera föräldrar överväger att hålla barnen hemma från skolan tills den anställde tagits ur tjänst, vilket kommunen nu beslutat om.

Summary: Utbildningsdirektören Ester Alavei förstår oron men framhäver att det inte finns någon hotbild mot kommunens skolor eller barn.


Farevarslene står i kø før helgen: – Ha med mat og klær i bilen.

Store mengder snø, regn, overvann og kraftige vindkast. Skal du ut og reise i helgen må du være forberedt på krevende kjøreforhold.  Planlegger du en tur til fjells? Da er det greit å vite at det som kommer som regn i lavlandet på Østlandet, kan bli til vindkast, snøfokk og store mengder snø. Mye snø også, spesielt i indre strøk av Telemark, Vestfold, Viken og Innlandet.  – I fjellområdene opp i 400–500 meter høyde kan det komme opp mot 40 cm snø i løpet av fredagen, sier meteorolog Martin Granerød.

Meteorologisk institutt har utstedt gult farevarsel for snøfokk i fjellet fra fredag til lørdag morgen. Spesielt på Sørlandet, Østlandet og i fjellet kan det være krevende å sitte bak rattet. Flere fjelloverganger kan bli stengt, og uværet har allerede ført til kolonnekjøring på Hardangervidda og Haukelifjell.  De krevende kjøreforholdene gjør at Statens vegvesen har gått ut med en oppfordring:  – Ha varme klær, mat og drikke i bilen, særlig om du skal over fjellet eller på langtur, skriver Veivesenet i en pressemelding.

I lavereliggende strøk vil derimot temperaturen stige. Fredag, lørdag og søndag vil det kunne komme store nedbørsmengder i form av regn.  – Spesielt i Oslo blir det mye regn i dagene fremover, sier meteorolog Martin Granerød.

– Vi kan ende opp mot 300 millimeter regn på det aller meste. Det er en god regn- og skikkelig høstdag.  Stengte veier og overvann Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) forventer stengte veier og omfattende oversvømmelser på Østlandet.  – Vi forventer en økning av vannføringer i bekker og elver fra torsdag og fredag. Det kan bety stengte veier på grunn av overvann, sier Ina Storteig, flomvakt i Norges vassdrags- og energidirektoratet.  – En del forebyggende arbeid som rensing av sluk og grøfter blir viktig for de regnmengde som kommer. Vi håper det kan unngå stengte veier og ødeleggelser, sier Storteig.  I resten av landet blir det mye vind – spesielt i Nordland. Meteorologisk institutt har sendt ut kraftige advarsler mot vindkast. Spesielt lørdag da vindkastene kan komme opp i overkant av 30–35 meter pr. sekund.  – Det er nok vind til å flytte på løse gjenstander.

Unntaket er Vestlandet.  De kan ifølge Meteorologisk institutt forvente 10–12 varmegrader og oppholdsvær.

Summary: Mye snø, regn, vind og overvann venter i Norge i helgen. Kjøreforhold kan bli tøffe, spesielt i fjellområdene.

Summary: Meteorologisk institutt gir gult farevarsel for snøfokk. Reisende rådes til å pakke varme klær, mat og drikke i bilen.

Summary: Østlandet kan oppleve oversvømmelser. Forebyggende arbeid som rensing av grøfter kan hjelpe. I Nordland ventes mye vind. Vestlandet får oppholdsvær.


Israel vil tømme Gazas sykehus. I stedet søker titusener tilflukt her

Er det mulig å tvangsflytte sykehus fulle av hardt skadede? – Som overlagt mord, sier lege Mads Gilbert. Snart er han klar for Gaza-innsats igjen. Utstyret er pakket ferdig. Transporten står klar. Mats Gilbert og hans to norske kolleger er for sjette gang klar for å reise inn til Gaza for å yte medisinsk bistand. Den erfarne legen er forberedt på at det kan bli det tøffeste oppdraget hittil. – Dette er jo ikke en utmattelseskrig. Det er en utslettelseskrig, sier Gilbert, som akkurat nå befinner seg i Kairo sammen med kirurg Erik Fosse og anestesisykepleier Dagfinn Bjørkelid. De venter på at grenseovergangen Rafah mellom Egypt og Gaza skal gjenåpnes.  Får rystende meldinger I mellomtiden mottar de stadig rystende meldinger og bilder fra palestinske kolleger og venner på innsiden i Gaza.  En palestinsk lege har delt bilder av situasjonen på X/Twitter: Og alt dette skjer mens omgivelsene teppebombes. Helsepersonell frykter selv for sine liv.  – Men de står ved sine pasienters side. Dette er høy moral og stort heltemot, sier Gilbert.  Han mottok nettopp selv melding fra en venn i Gaza, som er anestesilege og seksbarnsfar. Hans eldste sønn på 18 år studerer i Egypt, der Gilbert inntil videre oppholder seg.    – Han ba meg overta foreldreansvaret hvis det verste skulle skje resten av familien. Sånn tenker de i Gaza nå, sier han. Det er totalt fire større sykehus i Gaza, og seks litt mindre. Det norske Norwac-teamet har flere ganger tidligere jobbet ved Shifa-sykehuset, som ifølge rapporter er overfylt av hardt skadede pasienter. I tillegg har anslagsvis 35.000 mennesker søkt tilflukt her, ifølge sykehusledelsen, både innendørs og utenfor.  – Folk tror dette er det eneste trygge stedet etter at hjemmene deres ble ødelagt og de ble tvunget til å flykte, sa Medhat Abbas, som jobber i Gazas helsedepartement, lørdag kveld. – Gaza by er en fryktinngytende scene av ødeleggelse, sa han videre. Flere har delt bilder på sosiale medier av store folkeansamlinger på sykehuset.  Den britisk-palestinske legen Ghassan Abu Sittah befinner seg på sykehuset. Innenfra har han delt sine opplevelser med BBC. I en serie meldinger på X/Twitter beskriver han kaotiske tilstander. Selv ansatte skal ha tatt med seg egne familiemedlemmer til sykehuset. De tør ikke være borte fra dem. – Det bor en familie på hvert kontor, skrev Abu Sittah lørdag. Vil tømme Gaza Sykehusene fungerer altså som en slags siste trygge havn for titusener i Gaza by. Selv om Israel har sluppet flyveblader over Gaza-stripen med en tydelig beskjed: Kom dere bort! Gaza by skal tømmes for sivile i påvente av den varslede bakkeinvasjonen. Totalt 1,1 millioner mennesker er rammet av ordren, som i første omgang gjaldt i 24 timer. Fristen er siden blitt utsatt en rekke ganger.  Også sykehusene har fått beskjed om å flytte på folk. Men både helsemyndighetene i Gaza og Palestinske Røde Halvmåne – som driver det store Al Quds-sykehuset i Gaza by – har svart at det er umulig.  Verdens helseorganisasjon (WHO) har brukt sjeldent sterke ord og kalt Israels ordre en «dødsdom» for de mange tusen syke og skadede. – Den WHO-meldingen var ekstremt viktig. Det sier seg selv at å tvinge hardt skadede ut, er overlagt mord. Slike pasienter kan ikke flyttes uten avanserte spesialambulanser, pustemaskiner og overvåkingsutstyr, sier Gilbert. – Dette er jo ikke snakk om evakuering, men tvangsdeportering av en okkupert sivilbefolkning, legger han til. – Og det er ikke ufarlig å dra inn for dere nå? – Selvsagt ikke, men det er langt farligere for de 2,2 millioner som bor i Gaza, og spesielt de 1,1 millioner tvangsfordrevne. Vi bønnfaller den norske regjeringen om å gjøre alt de kan for å beskytte sivilbefolkningen og sykehusene i Gaza og få slutt på bombing og blokade, sier han.

Summary: Lege Mads Gilbert og to norske kolleger forbereder seg på å dra til Gaza for å yte medisinsk bistand, til tross for at sårede pasienter og sykehus risikerer å bli flyttet på grunn av Israels krigføring.

Summary: Flere tusen mennesker har søkt tilflukt i sykehus i Gaza, og Verdens helseorganisasjon kaller Israels ordre om å flytte dem en «dødsdom» for de mange syke og skadede.

Summary: Gilbert ber Norges regjering om å beskytte sivilbefolkningen og sykehusene i Gaza og sørge for en slutt på bombing og blokade.


Vei slukt av vannmasser: – Du hører det braket

Den oversvømte elven har slukt en del av Gamle Hadelandsveg i Viken. – Hele bakken blir revet med, sier nærmest nabo.  Ekstremværet «Hans» herjer mandag kveld i store deler av Norge. Det er sendt ut rødt farevarsel for regn, flom og skred.  Flere veier er stengt på grunn av oversvømmelse.  Få med deg alt om ekstremværet her.  Jan-Tage Rustad Engh (33) bor i nærmeste hus noen hundre meter unna den oversvømte Gamle Hadelandsveg, som ligger på en strekning mellom fylkesvei 120 og 23 ved Nannestad i Viken. – Det er helt klart mye krefter i sving i mye vann, sier han. Sammen med sønnen Even Rognskog Engh (6) dro han opp for å se på skadene.  – Du hører det braket. Steinene i elven flytter seg nedover og hele bakken blir jo revet med, sier han. Rustad Engh jobber sin underentreprenør for Hadeland Maskindrift AS, blant annet med veivedlikehold av veier.  Se ødeleggelsene i bildekarusellen: Flere veier stengt Rustad Engh frykter at hele veien vaskes bort dersom det kommer så mye regn som er spådd. – Elva har blitt så stor at den renner over veien og begynt å vaske bort veien, sier han. – Sønnen min synes det var skummelt å se så mye vann. Det er første gang han ser en naturkatastrofe, sier Rustad Engh. Han forteller at han ikke er bekymret for huset, som ligger høyere enn elven. Trafikkoperatør Mette Brunæs bekrefter at veien er stengt mandag kveld.  – Det er store skader, sier hun.  Statens vegvesen jobber først og fremst med å stenge utrygge veier. Så må de dra tilbake for å vurdere skadene.  – Det blir en travel kveld og natt, sier Brunæs. Rustad Engh forteller at den oversvømte veien er en omkjøringsvei for når E16 er stengt.  – Det er en kjekk vei å ha, sier han.  Innlandet: Vurderer evakuering flere steder Politiet i Innlandet skriver i en pressemelding at de har fått melding om naturskader og utfordringer flere steder.  – Det vurderes fortløpende tiltak med blant annet å evakuere beboere og stenge veier, skriver de.  Særlig i Vågå vurderes evakuering av beboere.  I Gran kommune på Hadeland evakueres fem husstander på grunn av vann.  Det bekrefter kommunalsjef Leif Arne Vesteraas overfor VG.  – Det er noen veier som er avskåret og noen husstander som har fått inn vann, sier Vesteraas. – Brannvesenet har vært på stedet og gjort det de kan. Noen beboere er evakuert og politiet prater med resterende i nabolaget for å avgjøre om det er behov for ytterligere evakuering, sier vakthavende ved 1110-sentralen innlandet, Eirik Haugen til VG. Østre Toten kommune har valgt å evakuere opp mot 20 personer som bruker hjemmetjeneste, skriver Oppland Arbeiderblad.  – De som blir evakuert er ikke totalt isolerte, men på grunn av mange ødelagte veier blir belastningen på hjemmetjenesten stor. Flere steder er det ikke framkommelig, sier ordfører Bror Helgestad, sier han til OA.  I Søndre Land er 17 personer evakuerte, sier ordfører Anne Hagenborg til samme avis.  – Det er politiet som har bestemt at de involverte måtte evakueres. De bor ifølge politiet i skredutsatte områder. Noen tas inn på hotell, mens de som har behov for medisinsk assistanse forblir på Hovlitunet sykehjem, sier Hagenborg til avisen.

Summary: Ekstremværet «Hans» har ført til oversvømmelser og veistengninger i store deler av Norge. Det er sendt ut rødt farevarsel for regn, flom og skred.

Summary: Fylkesvei 120 ved Nannestad i Viken er blant veiene som er stengt på grunn av oversvømmelse.

Summary: Jan-Tage Rustad Engh, som bor hundre meter unna, uttrykte bekymring for at hele veien vil forsvinne hvis det kommer så mye regn som spådd.

Summary: Statens vegvesen jobber primært med å stenge utrygge veier, men vil senere vurdere skadeomfanget.

Summary: Evakuering vurderes i Innlandet på grunn av naturskader og utfordringer, særlig i Vågå. I Gran kommune på Hadeland er fem husstander allerede evakuert på grunn av vann.