Ximel Bladh är första svenskan i Queens League: ”Jag kände wow”

BARCELONA. Zlatan Ibrahimovic är inte den första svensken som blivit en del av Gerard Piques galna fotbollsprojekt. Trots allt kommer Porcinasspelaren Ximel Bladh, 37, alltid att ha den titeln. Sportbladet har träffat den svenska Queens League-stjärnan under en matchdag i Barcelona. – Var redo på att bli förvirrad. Den förra Jitex-spelaren Ximel Bladh är väl medveten om att den fotboll hon numer spelar kan te sig annorlunda och svårbegriplig för en oinsatt. Det är därför hon med stor förståelse hälsar oss välkomna, när Sportbladet är på besök för att se en ”vanlig” Queens League-omgång en helg i mars. Vi kunde inte fått en mer erfaren guide. Det har gått ett drygt år sedan Queens League startades, som en fortsättning och utökning av Gerard Piques Kings League-koncept. Och Ximel Bladh har varit med från första början. Hon har dock varit i Spanien betydligt mycket längre. – Jag spelade fotboll professionellt i Ryssland tidigare och i mitt lag fanns det en spansk tjej som heter Veronica Boquete, som är en legendar inom spansk fotboll. Och hon kom från Espanyol innan hon kom till Ryssland. Jag hade på min agenda att jag ville lära mig spanska, så hon fixade väl in mig kan man säga. I landet och i fotbollskulturen här, säger Bladh. Efter att ha spelat för diverse spanska lag i flera år kom sedan Queens League in i bilden. – Det var en tjej som jag spelat med innan här i Spanien som kontaktade mig för att fråga om telefonnummer till en ganska känd spelare här i Katalonien som spelade i mitt dåvarande lag. För hon skulle ha henne som tolfte spelare till sitt lag. Och då började jag fråga: ”Vad menar du? Vadå tolfte spelare?” Det var så Ximel Bladh fick nys om Gerard Piques nystartade, galna projekt och den spelardraft som skulle föranleda första säsongen av ligan. – Jag anmälde mig med ett ”fotbolls-cv” och en liten videosnutt på när jag spelar. Och på det sättet blev jag uttagen till att komma till en uttagning. Visste du vad det var du anmälde till? – Jag hade ingen aning. Men det handlade mer om min ignorans. För konceptet fanns redan med Kings League. Det hade funnits i tre månader när de annonserade att de skulle öppna upp en Queens League också. Och det här visste alla mina fotbollskollegor. Alla spanjorer hade följt det här och hängt med i svängarna. Det var jag som inte hade någon aning om det, säger Bladh och lägger till: – Så jag anmälde mig faktiskt till någonting jag inte hade någon aning om vad det var. Spelar för en megakändis Hon anmälde sig inte bara utan blev också vald. Detta av Ibai Llanos, president i Porcinos. En spansk, världskänd streamer och ett av de största streamernamnen som Pique fått med på sitt Kings League-tåg. Du visste inte vem han var då heller? – Nej precis. Och det är ju han som ropar upp mitt nummer och mitt namn under själva draften. Jag kommer upp till honom på scen och hälsar och han frågar mig: ”Estás contenta? Är du glad?” Och jag bara: ”Ja, jo, men det är jag väl”. Bladh fortsätter: – Jag har ju fortfarande aldrig sett en match. Jag har ingen aning om något. Det är ju först några veckor senare när jag får reaktionerna från mina spanska och katalanska kompisar när jag berättar att jag spelar i Ibais lag jag fattar. Det är när jag ser deras reaktioner som jag förstår vem jag spelar för. Han är ju inte bara känd i Spanien, utan alla spansktalande länder. Att anpassa sig till att ha en världskänd streamer som president i sin klubb var dock inte i närheten den största omställningen. Trots allt är det som sticker ut med Kings- och Queens League-konceptet kanske primärt de galna och röriga reglerna. Där alla matcher kan kastas om på en handomvändning via allt från gröna kort och ”hemliga vapen” till en tärning som avgör antalet spelare på planen. – Jag fick ju plugga på reglerna en del innan matcherna satte igång... Vad kände du första matchen då? Kände du: ”Åh nej, vad har jag anmält mig till?” eller ”Wow, vad kul att jag anmält mig till det här”? – Jag kände wow. Alltså jag kände: ”Vilken tur att jag fick nys om den här nyheten”. Verkligen. – Jag var jättenervös inför första matchen. Jag tror inte jag varit så nervös inför någon annan match. Men det släppte snabbt. Sedan var det bara så kul. Det var en sådan upplyftande känsla. Full av energi och eufori. Det var skitkul. Minimal uppvärmning Just denna lördag Sportbladet är på besök så ställs Bladhs Porcinas mot PIO. Den tredje av sex matcher som spelas under dagens sedvanligt fullsmockade och tajta matchschema. Efter att ha värmt upp på en liten uppvärmningsplätt precis utanför hallen så går de in till omklädningsrummet för taktikgenomgång. Och då är det inte bara en startsjua som ska presenteras utan även olika formationer för olika scenarier som kan ske i matchen – bland annat för de inledande minuterna när spelarna adderas en efter en till planen. Samtidigt som förberedelserna görs och taktik gås igenom rullar den pågående matchen mellan Rayo de Barcelona och xBuyer på flera spelares mobilskärmar. När slutsignalen går i den matchen är det direkt dags för Porcinas och Bladh. – Det är verkligen direkt efter att förra matchen slutat som nästa ska börja. Det får inte vara någon paus på något sätt. Den enda pausen är att de intervjuar presidenterna för lagen som precis har spelat. Under den tiden hinner vi kanske göra några sprinter på planen. Men det är ju ingen uppvärmning på planen i princip. Utan vi går ut, presenteras och sen sätter matchen igång. Har det varit svårt att förhålla sig till att plötsligt kastas in på en plan utan någon större uppvärmning och förberedelse? Från att tidigare ha varit van vid vanlig fotboll så att säga... – Nej, det har inte varit så svårt. Vi värmer ju upp här utanför. Det är inget problem utan jag är nästan tacksam för det. Jag tycker alltid att uppvärmningen går så långsamt ändå. Så tack och lov att det är lite ”chipp-chapp”, säger Bladh och visualiserar uttrycket med en rapp handrörelse. Lite fart? – Lite fart, precis. –  Annars när jag spelat elvamannafotboll här så tycker jag att man kallas till match alldeles för tidigt och sen bara sitter och väntar, väntar och väntar. Med det sagt är också avsparkstiden ibland lite oklar, då den avgörs av när föregående match tar slut. – Men de brukar ändå hålla tiden ganska bra, säger Bladh. ”Plötsligt börjar man med 0–3-underläge” Samtliga tolv lag i ligan har Cupra arena som sin hemvist, och likt lagen byts ut på planen så byts även färgerna på trummorna och de uppblåsbara pinnarna på läktaren ut för varje match. Tidigare var det enbart familj och vänner som var inbjudna till läktarna på plats. Numer har Kosmos (Piques företag och arrangör för ligan) även öppnat för viss generell publik, må så vara att det krävs att du blir utvald från en lång väntelista för att faktiskt få ta dig till arenan, där du på plats får följa matcherna. Med både livekommentatorer och presidenternas åsikter i högtalarna. Majoriteten av tittarna följer dock matcherna, på liknande vis ska sägas, via plattformar som Youtube, Twitch och TikTok. Vilka tänker man främst på när man går ut på planen? Alla tusentals framför skärmar hemma eller gänget på läktaren här? – Främst tänker man på en mot en-spelet. Det är nog det de flesta tänker på just i början av matchen. För det kan vara väldigt avgörande. Du kan få många mål emot dig direkt på kort tid. Och helt plötsligt behöver man börja matchen med att ligga under med 0–3, säger Bladh. Just detta scenario drabbar dock inte hennes Porcinas just denna lördag. Det rosaklädda laget vinner matchen efter 1–1 följt av straffar. Motståndarnas målvakt blir matchens MVP, framröstad av tittarna. Motståndarnas mål i matchen? Det kom på en straff från tidigare nämnda ”gröna kort”. – Det här med de hemliga korten har nog varit svårast att vänja sig vid. Där är ju min match i dag ett typiskt exempel. Vårt kort var att ta bort en spelare i motståndarlaget i fyra minuter. Du har inte alls lika stor chans att påverka matchen som de som får en straff. I spelet hade de ju egentligen ingen chans på mål över huvudtaget och så tar det ett hemligt kort och får straff. Det är så orättvist, säger Bladh efter matchen. Skulle du säga att det här är mest likt vanlig fotboll eller tv-spel? Den förra Jitex-spelaren skrattar och funderar en stund innan hon svarar. – Alltså, för mig som spelare är det fotboll. Bollen är rund och den som gör flest mål vinner. Men... De förutsättningarna kan ändras ibland? – Precis. Bara det att tv-spels och brädspelsregler ändrar de förutsättningarna. Har försökt locka dit Caroline Seger Hade du någonsin kunnat gå tillbaka till vanlig fotboll efter att ha testat och blivit van vid det här? – Ja, det hade jag nog kunnat. Men det skulle vara ett tomt gap. För här är det ju tv-kameror och fotografer överallt. Det är mycket material som skapas kring detta. Det finns en fanbase. Fotboll för mig har blivit en helt annan upplevelse. Framför allt en mer offentlig upplevelse. Från att ha varit mer av en doldis i fotbollssammanhang så hade trots allt Ximel Bladh, och alla andra draftspelare i ligan, kastats in inför betydligt större publik. Inför starten så erbjöds de sociala medier-träning av Kosmos. Och även om ersättningen för matchspel inte riktigt räcker för att låta det vara en heltidssyssla (Bladh har alltjämt ett heltidsjobb utöver fotbollen). Känner du av skillnaden i vardagen? – Vi blir ju lite ”rockstars” av det här. Och det ingår ju också i konceptet. Sedan får man en profil inom ligan också så man blir inbjuden till saker och får representera saker. Det är absolut inte så som att ens liv ramlat omkull och allt blivit upp och ned. Men absolut har det funnits en påverkan, säger Bladh, som beskriver det som att hon blir ”igenkänd ibland” snarare än ”stoppad” på gatan. Inte riktigt på Zlatan Ibrahimovic-nivå – med andra ord. Den svenske fotbollsikonen som nyligen presenterades som president för ligans kommande VM-turnering i Mexiko. Vem hoppas du blir den tredje svensken i ligan? – Jag har ju ryckt lite i Caroline Seger... Så jag hoppas ju att det är hon som blir den tredje. Jag får se om jag kan lyckas övertyga henne att komma ner. Hon skulle kunna komma in som sådan där ”tolfte spelare”. Det är ändå ett ganska kul koncept. Att du kan komma in, vara en stjärna och sen så har du inga commitments förutom den matchen. Vem vet om den svenska landslagsikonen och FC Rosengård-stjärnan faktiskt tackar ja till erbjudandet någon gång i framtiden och tar en helg i Spanien. Om hon gör det behöver hon i alla fall vara redo på att vara förvirrad till en början. Även om hon, likt vi haft, har en ytterst välmeriterad guide på plats.

Summary: Svenska fotbollsspelaren Ximel Bladh en av stjärnorna i Queens League, del av Gerard Piques unika fotbollsprojekt i Barcelona.

Summary: Queens League, startad för ett år sedan, är känd för sina ovanliga regler med hemliga vapen och tärningar som avgör antalet spelare på planen.

Summary: Bladh, som spelar för den spanske streamern Ibai Llanos, säger att hennes upplevelse av fotbollen har förvandlats till något mer offentligt och intensivt med Queens League och uppskattar energin det ger.


Meteorologene bommet – høyfjellshotell sier de mistet 100 gjester

Meteorologene meldte pøsregn, og anbefalte folk å droppe helgens fjelltur. I stedet ble det sol fra blå himmel fredag ettermiddag. – Frustrerende, sier hotellsjef Simen Berge på Sirdal Høyfjellshotell. Men lørdag kom regnet. (Stavanger Aftenblad) Både hyttefolk og reiselivsaktører i Sirdal i Vest-Agder reagerer etter at vakthavende meteorolog Stine Sagen anbefalte rogalendinger å droppe helgens fjelltur. Området er et populært vintersportssted for innbyggere i Stavanger-området.  Meteorologisk institutt sendte torsdag ut farevarsel for store nedbørsmengder i Rogaland, men øst for fylkesgrensen til Agder har regnet uteblitt. – Fra tidlig i morges og frem til i ettermiddag har det ikke vært nedbør her i det hele tatt. Vi har tvert imot hatt lettskyet vær, mye blå himmel og langt mindre vind enn det som var meldt på yr.no, sier daglig leder Simen Berge på Sirdal Høyfjellshotell til Stavanger Aftenblad. Det stemmer dårlig overens med tekstvarselet fra Meteorologisk institutt, som sa at det skulle komme bortimot 40 millimeter nedbør i form av regn i Sirdal fredag. Vindstyrken ble også varslet til 9–10 meter pr. sekund, med 18–20 sekundmeter i kastene. – Jeg er ingen meteorolog, og har heller ingen vindmåler, men jeg tror ikke det kan ha blåst mer enn 3–4 meter pr. sekund, sier Berge. Andre plasser i Sirdal har det imidlertid vært kraftig vind. Blant annet har Sirdal skisenter holdt stengt hele fredag på grunn av vindforholdene. Får konsekvenser – Dere har ikke akkurat noen fin helg i vente i Rogaland. Vi har sendt ut farevarsel om betydelige nedbørsmengder, særlig i indre strøk, sa meteorolog Stine Sagen til Aftenbladet torsdag. – Dette er nok ikke den beste helgen å reise på hytta. Jeg vil vel egentlig anbefale folk å holde seg hjemme, la hun til. For Simen Berge og Sirdal Høyfjellshotell har det elendige værvarselet allerede fått store konsekvenser. – Vi skulle hatt 100 overnattingsgjester fra fredag til lørdag, men nå har cirka halvparten av dem avbestilt oppholdet. Fra lørdag til søndag har vi mistet 50 av 150 gjester, sier Berge. – Det er klart det er fortvilende. Meteorologene har jo bommet fullstendig, legger han til. I 16-tiden fredag ettermiddag var det litt regn i luften på Fidjeland, men svært lite sammenlignet med det som var meldt. – Jeg har full forståelse for at det er vanskelig å melde været, og at det handler om å spå. Men jeg synes det er rart – og litt frustrerende – at det går an å ta så feil, sier Berge. Fine forhold via Tonstad Thomas Hukkelås i destinasjonsselskapet Visit Sirdal synes det er leit om værmeldingen skremmer turistene bort fra fjellet. – Jeg tror mange har droppet hytteturen i helgen, sier Hukkelås, som legger til at det må være lov å ta feil. – Men det er heldigvis sjelden meteorologene bommer så kraftig som de har gjort denne gangen. Det har rett og slett vært en fantastisk fin dag i skiløypene, sier Hukkelås. Han påpeker at det er fullt mulig å kjøre via Tonstad dersom Hunnedalsvegen er stengt, slik den skal være hele helgen. – Jeg kjørte den veien selv senest fredag. Da var det flotte kjøreforhold, sier Hukkelås. – Jeg velger gjerne Tonstad uansett når det er mye trafikk på Hunnedalsvegen. Det tar 40 minutter ekstra, men ellers går det helt fint, sier Simen Berge. Han understreker at det ødelegger mye for hotellet når værmeldingen er så dårlig som nå. – Det er dumt. Jeg vil selvsagt at folk skal holde seg hjemme hvis værvarselet er reelt og utgjør en faktisk trussel, men det er jo ingen fare i seg selv at Hunnedalsvegen er stengt. Da er det bare å kjøre rundt, sier Berge. Regn lørdag Både han og Hukkelås medgir samtidig at det så ut til å være et væromslag på gang i Sirdal fredag kveld. Det bekreftetet også vakthavende meteorolog Per Egil Haga i Meteorologisk institutt. – Sirdal har fremdeles ikke noe særlig godt vær i vente i helgen. Det skal blåse opp og komme en del snø både lørdag og søndag. Det kan også bli snøfokk, sier han. Lørdag regner det i Sirdal, viser skisentrenes webkameraer. Meteorologen beklager at han og kollegene bommet på værmeldingen for fredag. – Det er kjedelig å ta feil, men det hender jo dessverre at været blir annerledes enn det vi varsler. Derfor prøver vi som regel å uttrykke en viss usikkerhet, for en værprognose vil aldri være helt sikker, sier Haga. Han innrømmer at heller ikke meteorologene liker å bomme. – Vi synes ikke det er noe hyggelig når man får en annen værtype enn det vi har varslet, men vi gir aldri noen garantilapp på værvarslene våre, sier han. – Samtidig er det selvsagt beklagelig at hotellet har mottatt avbestillinger på grunn av værutsikter som ikke har slått til. – Hvordan kan du forklare at det har kommet mye mindre regn i Sirdal enn dere trodde? – Akkurat nå har vi en vestlig værtype, med mild, fuktig luft fra vest som strømmer inn over hele Vestlandet og Rogaland, og særlig de indre strøkene. Noe av nedbøren trekker også inn i sirdalsområdet, men mye mindre enn tidligere antatt, sier Haga. – På rogalandssiden av fylkesgrensen har vi målt en god del nedbør, men på lesiden av fjellene har det foreløpig kommet vesentlig mindre. Så selv om farevarselet strekker seg inn i Agder, blir det trolig begrensede nedbørsmengder over grensen. Regnet vil først og fremst komme i Rogaland.

Summary: Meteorologene meldte kraftig regn og advarte folk mot helgefjelltur i Sirdal, men det ble sol og fint vær.

Summary: Feil værmelding førte til mange avbestillinger på Sirdal Høyfjellshotell. Hotellsjefen er frustrert over det store tapet.

Summary: Meteorologene beklager feilen, men forklarer at værvarsling alltid innebærer usikkerhet.


Vård för nära två miljarder ska skäras bort: ”Ofattbart”

Sahlgrenska ska kapa 1,7 miljarder kronor av sin budget – besparingar som motsvarar 2 000 av sjukhusets anställda.  Patienternas säkerhet är i fara, larmar vårdpersonal. – Hur länge kan man kalla sjukvård för sjukvård, säger Hanna Kataoka, ordförande för Läkarföreningen på Sahlgrenska. Larm om den svenska sjukvården kommer från hela landet. 17 av 21 regioner har underskott, men den ekonomiska kris som Sveriges största sjukhus befinner sig i är – enligt sjukhusdirektören själv – historisk.  Beskedet om rekordsmällen kom redan i december och exakt hur sparkravet kommer att slå är inte klart. Men nu kommer mer uppgifter om hur besparingarna kommer att slå. Klart är att sjukvården kommer att drabbas, säger Hanna Kataoka, överläkare i psykiatri och ordförande för Läkarföreningen på sjukhuset.  – Svårt sjuka som måste läggas in kommer inte alltid få plats och patienter som inte vårdats klart kan tvingas skrivas ut. Vi hanterar sjukdomar som är potentiellt dödliga. Jag vill inte tvingas undersöka vilka konsekvenser de här besparingarna kommer att få, säger hon. 91 anställda larmar från förlossningsvården I hennes egen verksamhet, den psykiatriska vården, ska 90 miljoner kronor sparas – en summa som enligt henne motsvarar cirka fyra vårdavdelningar. I en debattartikel i GP varnar flera av hennes kollegor för att fler patienter riskerar att dö.  GP har tidigare rapporterat om att minst två av nitton ambulanser dras in, med längre väntetider som följd.  Även förlossningen och akuten för gravida och nyförlösta har fått besked om att de drabbas. I ännu en debattartikel i GP larmar 91 anställda om att det kommer att bli omöjligt att bedriva en säker förlossningsvård om besparingarna genomförs.  ”Att försöka rädda en orimlig budget går nu före arbetsmiljö, patientsäkerhet och de födandes upplevelse”, skriver de i artikeln.  Det historiska underskottet beror på de skenande kostnaderna i inflationens spår. Ökade kostnader för läkemedel, material och hyror – och uppräkningar av pensioner.  ”Det värsta sedan 90-talskrisen” Cecilia Dalman Eek (S), styrelseordförande för Sahlgrenska, kallar det för en historisk ekonomisk kris. – Det här är ett historiskt allvarligt läge för sjukvården i hela Sverige och för Sahlgrenska. Det är det värsta jag varit med om sedan 90-talskrisen.  Hon säger att det kunnat vara ännu värre och lyfter att den rödgröna majoriteten i Region Västra Götaland skjutit till 1,5 miljarder extra i budgeten för 2024 för att dämpa dråpslaget. Hon lägger ansvaret på regeringen. – Vi har gjort en enorm satsning men sjukvården är delat ansvar mellan regioner och staten. Ulf Kristersson har sagt i en debatt att han ”följer situationen noga”. Men han gör inget, säger Cecilia Dalman Eek. Sjukhuset kommer behöva ”dra ner överallt”, enligt henne. Sjukhusledningen har lagt fram en lista på cirka 900 sparåtgärder som ännu inte är offentlig och inte presenterats för personalen.  Underskottet motsvarar en minskad personalstyrka på 2 000 anställda, av totalt 17 000 i dag. Men det innebär inte att så många sägs upp, försäkrar Dalman Eek. – Sjukhuset arbetar med naturlig avgång, ingen kommer att sägas upp.  Man gör också allt för att inte dra ner på barnmorskebemanningen på förlossningen, säger hon.  Sjukhuset: Ska inte ta bort vård I första hand handlar det om att se över organisationen, minska administration och slussa ut patienter som i dag vårdas på sjukhuset men hör hemma i primärvården eller är kommunernas ansvar.  – I uppdraget ingår inte att vi ska ta bort vård. Men patienter som söker sig till oss kan behöva få vård i andra delar av sjukvårdssystemet, säger Boubou Hallberg, sjukvårdsdirektör på Sahlgrenska.  Kan man som patient i Västra Götaland lita på att man får den vård man behöver när man behöver den?  – Vi kommer upprätthålla vår förmåga att ge både Västra Götalands invånare och våra andra patienter den vård de behöver inom vårt uppdrag. Vi har också nationella uppdrag när det gäller till exempel hjärtkirurgi, så det är väldigt viktigt att vi är ett robust sjukhus.  Hanna Kataoka är inte imponerad över svaren från vare sig politiker eller sjukhusledning. Hon tycker att de försöker dölja hur allvarligt läget är för Sahlgrenska. Det är oundvikligt att nedskärningarna kommer att drabba patienterna.  – Det är nästan två miljarder kronors vård som ska skäras bort men vi ska fortfarande ge den menar de. Men de måste vara ärliga mot människor – vilken vård är det vi ska sluta ge?  Enligt henne har gränsen redan nåtts för hur mycket man kan spara in. – Skär man ner en symfoniorkester är det tillslut ingen symfoniorkester längre. Hur länge kan man kalla sjukvård för sjukvård?  Vill se politisk samling för sjukvården Under pandemin blev det tydligt att sjukvården inte hade tillräcklig beredskap för en allvarlig kris. Att sjukvården tvingas spara i ett läge när hela samhället uppmanas rusta sig för krig är ofattbart, tycker Hanna Kataoka, som vill se en politisk samling regionalt och nationellt.  – Under pandemin fick företagen stöd, det borde vara lika självklart att stötta sjukvården nu. Det är ofattbart att den här tondövheten får fortsätta.   Aftonbladet har sökt Ulf Kristersson via hans pressekreterare. I en tidigare artikel säger dock sjukvårdsminister Acko Anckarberg i ett skriftligt uttalande att det är en tuff ekonomisk situation för regionerna.  Hon lyfter fram att regeringen gett ett sektorsbidrag på tre miljarder kronor riktat till sjukvården.  ”40 procent i reformutrymmet gick till välfärden. I förra budgeten fick de sammanlagt 30 procent av budgetutrymmet. Den här regeringen prioriterar välfärden och Sveriges patienter. Vi följer utvecklingen noga och kommer inte lämna sjukvården i sticket.”

Summary: Sahlgrenska sjukhuset ska spara 1,7 miljarder kronor, vilket motsvarar 2 000 anställda, något som kan äventyra patientsäkerheten.

Summary: Sjukhusledningen har framställt en lista med cirka 900 sparåtgärder som ännu inte offentliggjorts eller presenterats för personalen.

Summary: Överläkare Hanna Kataoka, ordförande för Läkarföreningen på Sahlgrenska, befarar att svårt sjuka patienter kommer att drabbas och kritiserar bristen på tydlighet om vilken vård som kommer att dras in.


Nationaltheater-drømmen på Tullinløkka får kalddusj: – Ikke egnet til teater, skriver Oslo-etat

Staten vil ha en ny underjordisk scene for Nationaltheatret på Tullinløkka. Nå sier fagetaten i Oslo at forslaget «vil oppleves som en vegg». Det var tidligere kulturminister Anette Trettebergstuen (Ap) som lanserte ideen i 2022:  Nationaltheatret kan få en nybygget teaterscene under bakken på Tullinløkka, som kobles til det gamle Nasjonalgalleriet. Tomten er regulert av Oslo kommune. Statsbygg fikk jobben med å utvikle planen av kulturministeren. Nå har den møtt motstand i kommunen: Området er ikke egnet til teaterformål, skriver Plan- og bygningsetaten i et omfattende notat. «Uheldig lukkethet og dominans» Etaten lister opp en rekke innvendinger, som gjør at de mener forslaget er i strid med kommuneplanen. Et av de viktigste handler om vern av nasjonale kulturminner.  Byantikvaren er svært kritisk til at plassen mellom Nasjonalgalleriet og Historisk museum skal bygges igjen.  Sammen med Stortinget er de to ærverdige bygningene sentrale i historien om norsk nasjonsbygging. Bygningene er fredet. Scenetårnet som er tegnet inn på plassen mellom dem, vil «gi en uheldig lukkethet og dominans». En underjordisk scene vil heve terrenget med 4–5 meter på store deler av plassen.  Det hele vil «oppleves som en vegg», heter det i notatet. Tror på Tullinløkka på tross av innvendinger Notatet fra PBE er første skritt i en lang prosess. Nå venter utredninger og en rekke møter mellom dem og Statsbygg. Først etter mange runder kan saken komme til politisk behandling.  Ledelsen ved Nationaltheatret mener at bygging på Tullinløkka er den eneste gode løsningen for å sikre teaterdrift i fremtiden. – Vi tar tilbakemeldingen fra PBE til etterretning, men ser fortsatt med optimisme på at man vil kunne finne gode løsninger, sier teatersjef Kristian Seltun. Han peker på at Tullinløkka i dag er en midlertidig anlagt park klemt inn mellom to parkeringsplasser.  – Vi er sikre på at Nationaltheatret, med et tilhørende nytt parkanlegg, vil gi større grøntarealer enn i dag. Og at det også på andre måter vil være et stort løft for området. Men Oslo-etaten mener det motsatte: At forslaget truer bylivet på plassen.  – Hvilket grunnlag har dere for å vurdere dette – har dere vært på Tullinløkka og observert bylivet i dag? – Hovedargumentet er at torget foreslås utformet med hevet terreng med flere nivåskift, mye lukket bebyggelse midt på torget, biladkomster og varelevering. Vi mener at dagens byliv på Tullinløkka har et stort forbedringspotensial med en annen utforming enn det som er i dag og annet enn det som foreslås i dette planinitiativet, sier seksjonsleder Andreas Vaa Bermann i PBE. – Må sørge for at Nationaltheatret får en ny og varig løsning Kulturminister Lubna Jaffery (Ap) er ikke bekymret over kritikken fra PBE. – De gjør bare jobben sin og kommer med innspill til Statsbygg før oppstartsmøtet. Vi har gitt beskjed til Statsbygg om at de så fort som mulig skal gjøre ferdig sitt beslutningsgrunnlag og få saken i havn, sier Jaffery. – Er det tiden nå for et nytt kulturbygg i størrelsesorden 4–5 milliarder kroner? – Saken er høyt på min prioriteringsliste, sier Jaffery.  – Operaen i Bjørvika ble bygget i sin tid fordi politikerne samlet seg og tok en beslutning. Nå er det min generasjons politikere som må sørge for at Nationaltheatret får en ny og varig løsning, legger hun til.  – Er det aktuelt for staten å overprøve vedtaket dersom Oslos politikere sier nei til bygging? – Det er altfor tidlig å si noe om. Vi er opptatt av å ha en god dialog med Oslo kommune og det har vi.

Summary: Staten vurderer en ny underjordisk teaterscene for Nationaltheatret på Tullinløkka, men Plan- og bygningsetaten i Oslo er kritisk.

Summary: De mener plasseringen vil oppleves som en vegg, endre opplevelsen av Tullinløkka, være mindre bærekraftig og kan skape ustabilitet for fredede bygninger.

Summary: Til tross for kritikk tror teatersjef Kristian Seltun på Tullinløkka som den beste løsningen for Nationaltheatret, og kulturminister Jaffery er heller ikke bekymret for kritikken.


Engangstallerkener, sugerør og kopper har alle funnet en vei fra plasten. Nå vil en ungdomsbedrift satse på et produkt mange kanskje ikke tenker over. De går i andre klasse på kunst, design og arkitektur på Breivang videregående skole i Tromsø. Og med sine hjemmelagde blå skotrekk ønsker de å revolusjonere «skotrekk-bransjen» i Norge. – Ingen har tenkt på skotrekkene, undret Monica da Silva Gamboa (18) da hun kom opp med ideen. Det siste året har Gamboa sammen med flere fra klassen utviklet Ecostep, en bærekraftig og miljøvennlig versjon av de klassiske blå skotrekkene som skal unngå at man skitner til gulv. Det var Nordlys som først omtalte ungdomsbedriften. Vil hjelpe kommunen Elevene forteller til VG at skolen deres bruker 25 000 kroner i året på sine engangs-skotrekk. Nå er målet å erstatte disse med deres egne gjenbrukbare skotrekk. Gamboa viser til miljøtiltakene i Tromsø kommune. Et av tiltakene er å arbeide mot visjonen «Tromsø som plastfri by». – Vi følte derfor at det var riktig å ta kontakt med dem i håp om et samarbeid. Nå venter vi på en møtedato, sier hun og håper at skotrekkene kan brukes i flere offentlige bygg. Tømte egne lommebøker Ifølge elevene har det vært utfordrende å få kontakt og samarbeid med andre bedrifter for å hjelpe til med oppstarten av prosjektet. – Jeg føler det var vanskelig å bli tatt seriøst. Dermed måtte vi trå til selv, sier Gamboa. Gjennom panteaksjoner, pengelån fra foreldre og hjelp fra egne lommebøker klarte gjengen til slutt å få til en prototyp av skotrekkene. Samtidig stoppet de aldri med å ringe og purre på bedriftene. – Plutselig begynte de å høre på oss. Det er klart at motivasjonen i gruppen ble ganske høyere da. Med i konkurranse Prosjektet og ideen tok nylig «skotrekk-gjengen» til fylkesmesterskapet i Ungt Entreprenørskap. – Det er jo litt skummelt da det er en veldig seriøs og stor greie. Så vi føler litt på presset, fortalte Gamboa til VG før mesterskapet. Gjengen gikk ikke videre derfra, men er motivert til å fortsette prosjektet.

Summary: Ungdomsbedrift ved Breivang videregående skole i Tromsø utvikler miljøvennlige skotrekk som alternativ til engangstrekk

Summary: Elevene bak prosjektet kaller produktet Ecostep og sikter mot samarbeid med Tromsø kommune

Summary: Målet er å erstatte engangstrekkene brukt blant annet på skoler og offentlige bygg med deres egen gjenbrukbare versjon

Summary: Gruppen har fått til en prototyp av skotrekkene ved å samle inn penger og arbeide mot bedriftspartnere


Firebarnsmor Maria: – Livet går ikke opp

Firebarnsmoren Maria Nordø Jørstad (41) har alltid sett for seg en karriere i arbeidslivet, men sliter med å få familielivet til å gå opp.  Maria Nordø Jørstad har fire barn, en gutt på syv år og trillinger på fem år. Frem til nå har hun ikke kunnet jobbe 100 prosent i en normal åtte til fire-jobb, forteller hun til VG. – Livet, spesielt arbeidslivet, går ikke opp i småbarnsårene. Det er rett og slett ikke tilrettelagt for småbarnsfamilier, sier Jørstad. Det har vært hennes ektemann Anders sin fleksible hjemmekontor-jobb som har løst kabalen for familien på seks.  – Vil ikke være hjemmeværende  41-åringen la nylig ut en Instagram-story hvor hun reagerer på sakene VG har skrevet den siste uken: Tobarnsmoren Merete Gamst fortalte åpent om å ha blitt sykemeldt av å sjonglere en fulltidsjobb og pendlertilværelse. Psykologen Charlotte Mjelde mener at det er på høy tid med et mer familietilpasset arbeidsliv for å forhindre sykemeldinger.  Firebarnsmoren omtaler seg selv som feminist og understreker at hun vil jobbe og gjøre karriere.  – Jeg vil ikke være en hjemmeværende mor, jeg vil være med i arbeidslivet. Jeg har alltid sett for meg en karriere utenfor hjemmet, men det er veldig vanskelig å kombinere med små barn slik arbeidslivet er lagt opp nå.  Familien på seks flyttet til Oslo fra København i fjor og Jørstad har akkurat fått ny jobb i et firma i Oslo.  Tidligere har hun levd av inntekter basert på samarbeid og annonser fra sin Instagram-profil med 351.000 følgere. Jørstad var med i NRK-serien «Trillingliv» i 2020. – Jeg har vært veldig privilegert som har kunnet ha en så fleksibel hverdag som influencer, men jeg har savnet kollegaer og det å være en del av et jobbmiljø. Etter tre uker i full jobb klarer jeg å sette meg inn i den altoppslukende tidsklemma som jeg har hørt så mye om tidligere, sier hun.  – Lite tid med barna er trist Jørstad sier hun har to og en halv time reisevei til sammen til og fra jobb, og dette gjør at hun ikke får sett barna sine nok. – Jeg kommer hjem klokken halv seks, seks hver dag. Og får ikke hentet i barnehagen. Følelsen av å tilbringe lite tid med barna er trist. Dette vet jeg gjelder flere, og det funker ikke.  Hun mener psykolog Mjelde sitt forslag om en sekstimers arbeidsdag hadde gjort det mye enklere for småbarnsfamilier.  – Det hadde løst alt. Fleksibelt hjemmekontor vil også gjøre at flere foreldre løsriver seg fra det mentale stresset som faste arbeidstider uten fleksibilitet gir, sier Jørstad og viser til pågående prøveprosjekter på sekstimersdager i England og i Finland.  Hun peker på «det tredje skiftet» - at mødre ofte ender opp med å gjøre mer, selv i likestilte par.  – Vi lever i et veldig individualistisk samfunn hvor man skal klare alt selv. Vi har ikke «landsbyen» å lene oss på lenger, slik det var før. Mange menn er involvert i husarbeid i lik grad som kvinner, men kvinner har likevel ofte stillingen som prosjektleder i familien og alt det innebærer. – Dette blir i liten grad anerkjent i samfunnet, og er med på å skape en likestillingsproblematikk, sier Jørstad. Guri Melby: – Jeg har selv kjent på at døgnet ikke strekker til Venstre-leder Guri Melby mener at småbarnsforeldre trenger en mer fleksibel arbeidsdag. Hun har selv kjent tidsklemma tett på kroppen.  – Jeg har selv kjent på at døgnet ikke strekker til, med en hektisk arbeidssituasjon og små barn, sier Melby som tidligere har engasjert seg i debatten om et mer familievennlig arbeidsliv. Hun mener dagens arbeidstidsbestemmelser kan oppleves som unødvendig rigide. Det bør finnes en tidskonto, sier hun. – Det vi gi reell fleksibilitet ved å gi arbeidstakere mulighet til å fordele mer av arbeidstiden sin selv og påvirke hvordan timene bør fordeles gjennom ukene og dagene, sier hun og legger til at både hun og andre ønsker å styre egen arbeidstid.  – Hvorfor er dette viktig, mener du? – Det kan dreie seg om å finne en bedre balanse mellom hjem og arbeid eller at enkeltmennesker ønsker å jobbe mer intensivt over en begrenset periode. Skal vi ta Norge framover, må vi se på mulighetene digitalisering og endrede vaner etter covid har gitt oss.

Summary: Maria Nordø Jørstad, mor til fire, uttaler til VG at arbeidslivet ikke er tilstrekkelig tilrettelagt for småbarnsfamilier.

Summary: Jørstad påpeker også at kvinner ofte ender opp med mer familiearbeid, selv i likestilte forhold, noe som skaper et likestillingsproblem.

Summary: Leder i Venstre, Guri Melby, gir sin støtte og argumenterer for en mer fleksibel arbeidsdag for småbarnsforeldre via en «tidskonto».

Summary: Begge foreslår økt fleksibilitet som bruk av hjemmekontor og mindre rigide arbeidstider.


De är fast i Somalia: ”Fängelse för barn”

Yasin, Khaled och Abdi har skickats utomlands av sina föräldrar. Pojkarna är bara några av de barn som just nu, trots skolplikt, är fast i Somalia efter att ha skickats på uppfostringsresor. – Man tog in mig i ett rum och slog mig. Jag kunde inte ens gå, mina fötter var kedjade, säger Khaled. I flera år har Khaled, 15, Yasin, 17, och Abdi, 17, varit fast i Somalia. De har skickats på en så kallad uppfostringsresa av sina föräldrar. Pojkarna har ingen möjlighet att ta sig hem, trots att de är svenska medborgare. – Jag saknar Sverige, jag tänker på det hela tiden. På mina gamla vänner, min familj, jag hade ett liv där, säger Abdi till Aftonbladet. Alla tre gick i grundskolan och hade fortfarande skolplikt när de fördes utomlands. ”En kort semester” Hemma i Sverige brukade Abdi ofta hamna i konflikter med andra barn. Men så småningom började bråken eskalera.  Abdis föräldrar bestämde sig för att skicka honom till Somalia. Han gick med på att åka och trodde att han skulle på semester.  Han var 14 år när han skickades utomlands under sommarlovet innan han skulle börja i nionde klass. När hans klasskamrater började skolan igen, var Abdis stol tom. – Det första året i Somalia var helt okej. Det var bra men sen ville jag åka tillbaka. Men jag kunde inte det, säger han. Varje år förs personer utomlands mot sin vilja. Förra året skickades tolv svenskar på så kallade uppfostringsresor, enligt siffror från Utrikesdepartementet som Aftonbladet har tagit del av.  UD har bekräftat att bara fem av dem har återvänt till Sverige. I de flesta fallen handlar det om personer i åldern 15 till 20 år.  Trots återkommande larm och varningssignaler fortsätter barn att skickas utomlands.  ”Bestämmer när du äter” I Somalia skrevs Abdi in på ett ”Dhaqan Celis”-läger, ett uppfostringsläger för bland annat västerländska barn.  – Många hade varit fängslade där i flera år. Det är som ett fängelse för barn som kommer från utlandet. De bestämmer när du ska äta och om du gör något fel kommer du bli nedslagen. Barnen får inte lämna lägret eller ha kontakt med någon på utsidan. Att smuggla in en mobiltelefon eller försöka rymma kan få stora konsekvenser, berättar Abdi. Några veckor efter att Abdi skrevs in på lägret blev han slagen av personalen. Abdi berättade det för sina föräldrar som bestämde att han skulle skrivas ut därifrån.  I stället fick han bo med sina släktingar i Somalia.  Träffade du andra svenska barn i lägret? – Ja, det fanns många från Sverige, Norge, Danmark , Finland och några från Storbritannien. Den äldsta killen från Sverige var 24 och den yngsta var 14 år gammal.  ”Var som en död person” Men Abdi är inte ensam. Khaled var 13 år gammal när han reste till Somalia med sin mamma och syster. Han trodde att syftet med resan var att hälsa på släktingar och därefter återvända hem till Sverige. Nu har Khaled varit där i två år. – Min mamma hade mitt pass, hon drog bara. Jag bodde med släktingar men jag hade många problem där, vi förstod inte varandra.  – De sa till mig att jag skulle börja på en skola för att lära mig koranen men jag sa nej, jag ville inte vara där.  Drygt ett år senare kom Khaleds mamma tillbaka. Hon berättade att det var dags för honom att åka hem till Sverige. Men i stället skickades Khaled till ett uppfostringsläger mot sin vilja. ”Kunde inte ens gå” – Jag visste ingenting, hon sa att vi skulle tillbaka så jag gick med dem. Man tog mig till en annan stad där de låste in mig. Hur var det där inne? – Det finns inga regler där. Jag började bråka med alla, man tog in mig i ett rum och slog mig. Jag kunde inte ens gå, mina fötter var kedjade. Jag var kedjad i en månad. Vad tänkte du när du levde där? – Livet var bara bajs, man kunde inte göra någonting och man var arg hela tiden. Jag var som en död person. Khaled fick sova på golvet i ett trångt rum med många andra personer. På dagarna fick de koranundervisning och måltiderna bestod av bröd, ris eller makaroner. Vid två tillfällen försökte Khaled rymma.  – Jag blev jättesjuk där så jag fick sova ute. Jag såg en chans, dörren var öppen. Jag sprang ut men de tog fast mig. Det fanns för många vakter överallt, man kunde inte gå någonstans. Den andra gången hoppade jag över väggen men de tog fast mig igen. Vad gjorde de då? – De slog mig, man kedjade mig. Det var galet. Fem månader senare släpptes Khaled ut. Inne i lägret träffade han flera andra svenska barn. ”Missat mycket” Just nu befinner sig Khaled hos några släktingar. Sedan han skickades till Somalia har han behövt flytta runt mycket mellan olika släktingar och städer. – Det känns ingenting för mig. Jag kan inte göra något åt saken. Det finns inga känslor inom mig längre, jag är inte arg, glad eller nånting. Känner du att du har missat mycket? – Såklart, jag skulle börja i gymnasiet nu. Jag har missat mycket, om jag går tillbaka så måste jag jobba extra hårt för att komma ikapp. Jag håller på att glömma svenskan. Jag saknar allt i Sverige. Det är skitvarmt här, jag hatar solen. – Min pappa brukade skicka pengar till mig. De säger hela tiden ”vi kommer” men de kommer aldrig. Hamnat i fel umgänge För drygt fyra år sedan fick 17-årige Yasin höra av sina föräldrar att de skulle på en resa till hemlandet Somalia.  Föräldrarna förklarade för honom att de skulle hälsa på släktingar, men Yasin blev kvar i Somalia. Han tror att anledningen var att han hemma i Sverige hade hamnat i fel umgänge.  – Många av tonåringarna hemma i Sverige gjorde mycket fel. De gick inte i skolan, de började sälja droger och det kom väldigt nära mig på något sätt. Vi bodde i samma område och mina föräldrar var rädda att jag skulle gå samma väg som de gjorde, säger han. Pojken hamnade på en internatskola.  Som 13-åring, att bli lämnad ensam på det sättet, måste ha varit ganska svårt? – Det första året var väldigt svårt när mina föräldrar åkte tillbaka. Det var väldigt svårt att komma igång med livet. Nu har jag lärt mig att jag måste acceptera situationen för annars kommer jag att bli ledsen. Det är därför jag försöker tänka positivt. Inte bara svenska barn På grund av säkerhetsläget i Somalia finns det ingen svensk ambassad i landet. Barn som förs dit mot sin vilja behöver kontakta den svenska ambassaden i Nairobi i Kenya för att möjligtvis kunna få hjälp med att ta sig hem igen. Städerna som pojkarna befinner sig i kontrolleras av klaner som bestämmer vem som får lämna eller komma in i området, berättar pojkarna. Om pojkarna ändå skulle lyckas fly skulle de kunna behöva korsa Al-Shabab-kontrollerade områden på väg till Nairobi. Det är inte bara svenska barn som skickas på uppfostringsresor till Somalia. Förutom Khaled, Yasin och Abdi har Aftonbladet varit i kontakt med flera andra pojkar från olika länder som Norge, USA och Nederländerna.  – Barn luras hit. Det här är human trafficking, det görs mot barnens vilja. Sen när de åker tillbaka till sina länder är de helt ärrade, de har då missat mycket, säger Abdi. Varför skickar föräldrar sina barn till hemlandet? – Somaliska föräldrarna, i deras hjärna de tror att de gör något bra, att de kommer hit så deras barn kan vara somalier men deras barn kommer aldrig bli somalier. Barnet var inte född i Somalia och är inte uppvuxen i Somalia.
Yasin, Khaled och Abdi heter egentligen någonting annat.

Fotnot: Några månader efter intervjun kom Abdi tillbaka till Sverige.

Summary: Tre svenska tonåringar, Yasin, Khaled och Abdi, skickades av sina föräldrar till Somalia på uppfostringsresor och har fastnat där.

Summary: Pojkarna rapporterar om våld och strikta rutiner i uppfostringslägren, och beskriver sin situation som att vara fängslade.

Summary: Förra året skickades tolv svenskar på liknande resor. Bara fem kom tillbaka, vilket belyser ett pågående problem med barn som skickas utomlands mot sin vilja.


– Jeg ville ha gitt barn og unge samme gulrot i dag

HISTORISK: Forrige måned skjedde det to hendelser av hærverk i Randaberg; noen valgte å tømme brannslukningsapparat i et garasjeanlegg i sentrum, og noen ødela veggene i første etasje på Frivillighetens hus.  I Gudbrandsdalen sitter tidligere ordfører Tom Tvedt (Ap), og følger med. – Må huske på at det du ødelegger er ditt eget og hele Randaberg sitt, åpner Tom Tvedt. Han satt som ordfører i Randaberg fra 1999 til 2007, og vi skal tilbake 14. februar 2002, da Tvedt kom med følgende utsagn: «hold dere unna tagging og ruteknusing i ett år og få 300.000 kroner. Pengene kan dere bruke til akkurat hva dere vil!». Han utfordret barn og unge med et fristende pengebeløp, som ga resultater. – Den gang var Randaberg på alle sine lepper, media skrev side opp og side ned om fyrverkeri, og bygda vår ble kjent nasjonalt. Ukene etter nyttår ble det sprengt postkasser, og hele mitt tankegods den gang var å gjøre de unge bevisst på hva hærverk koster lokalsamfunnet, fortsetter Tvedt. I 2002 var Grødem skole på toppen av statistikken med ødeleggelser for hele 164.000 kroner. Pengene som ble satt av på en konto skulle gis til barn og unges kommunestyre i Randaberg. En slik konto har de også i dag, det kan ordfører Jarle Bø (Sp) bekrefte. Bø mener det er mindre hærverk i kommunen nå enn det var i 2002, og at det er feil å straffe alle barna og ungdommene for at noe få driver hærverk. Han var selv med på å få på plass en hærverkskonto i 2002, og mener den har fungert og at den fungere bra den dag i dag, da knyttet til hærverk på skolene i Randaberg.  Samtidig mener han at en hærverkskonto som skal omfatte hele bygda er feil vei å gå. – Hærverket som blir gjort skyldes ofte enkelte handlinger blant veldig få personer. Her må vi jobbe tett med foreldre, politiet og heller imøtekomme ungdommen og hele tiden utvikle de gode oppvekstsvilkårene vi har her i Randaberg, sier Bø. Tvedt mener at det er få som driver med de pågående ødeleggelsene, og at barn og unge generelt sett er ordentlige og skikkelige. – Da blir det urettferdig at alle skal bli straffet for det. Målet bør være først og fremst å ansvarliggjøre de som driver med hærverket, avslutter Tvedt.

Summary: I forrige måned, opplevde Randaberg hærverk med brannslukningsapparater i et garasjeanlegg og ødeleggelse på Frivillighetens hus.

Summary: Tidligere ordfører, Tom Tvedt (Ap), minner om sin anti-hærverk-taktikk fra 2002 som belønnet ungdom som unngikk tagging og ruteknusing.

Summary: Ordfører Jarle Bø (Sp) sier at hærverk i kommunen er mindre nå, misliker kollektive straffer, og understreker betydningen av å jobbe med foreldre og politi mot hærverk.

Summary: Målet, ifølge både Bø og Tvedt, er å ansvarliggjøre de få som faktisk er involvert i hærverk.


Det pleier ofte å skje overraskelser i den første serierunden. I 2024-versjonen av Eliteserien gikk de fleste forhåndstips inn. Det er ventet at Bodø/Glimt, Molde, Brann og trolig Viking vil kjempe om medaljene i årets serie.  Det er de fire klubbene med store og gode spillerstaller, som var sterke i 2023 og som ikke har «solgt unna» hele laget sitt foran 2024-sesongen. I seriedebuten vant alle fire, og i hvert fall tre av dem imponerte, virket solide og sterke. I sesonger hvor Bodø/Glimt har tatt seriegull har de vunnet åpningskampen sin (4–2 mot Viking i 2020, 3–0 mot Tromsø i 2021 og 2–0 mot Sarpsborg 08 i 2023).  I år ble det 2–0 mot nyopprykkede Fredrikstad, på bortebane, etter en sterk 2. omgang. Da så vi det Glimt vi er blitt vant med de siste sesongene, balldominans, skapende, plassbytter – og scoringer. Vel har klubben mistet to poengplukkere siden 2023-gullet (Amahl Pellegrino og Faris Moubagna, 39 mål og 19 assist), men Glimt har også fått hjem gode angripere, som Jens Petter Hauge, Håkon Evjen og August Mikkelsen.  Her er det mye fart og finter. Og Kjetil Knutsen, sjefen i Glimt, mener at laget fortsatt ikke er innspilt, finspilt, som Glimt kan være. Det får være advarselen til de andre tittelutfordrerne. For Glimts 2. omgang i Fredrikstad var sterk, og FFK er ikke et enkelt lag å bryte ned, gjerrige som de er blitt under Mikkjal Thomassens ledelse. Molde svarte på Glimts tidlige start mandag, og etter å ha bearbeidet Strømsgodset en stund, gikk de i ledelsen midtveis i omgangen ved Eirik Hestad. Molde var mer effektive enn de var dominerende, men det er en viktig egenskap, de fikk straffe, de scoret på gode innlegg – og til slutt satte innbytter-kaptein Magnus Wolff Eikrem inn en elegant goal – til 4–0. I fjor startet Molde med 0–1 mot Tromsø, og det endte med 5. plass etter en uvanlig rotete og svak sesong i serien. Nå er det er skadelisten på angriperne som bekymrer Erling Moe og Molde: Veton Berisha var allerede langtidsskadet. Mot Godset var det vinterens toppscorer, Fredrik Gulbrandsen som måtte gå ut med skade. Brann startet kampen i Tromsø i et tempo som om det skulle stå om livet, skapte en haug med sjanser og scoret to mål tidlig. Og TIL så ut som det «alle» har sagt – et lag som har mistet for mange og for mye siden bronsemedaljen i fjor.  Men etter pause, etter hvert, viste TIL seg litt mer fram, kom seg opp på 2–3 – og viste at det er et liv etter Gaute Helstrup og Jostein Gundersen. Til neste kamp er også kaptein Ruben Yttergård Jenssen tilbake, noe som betyr mye for TIL. Brann viste at de fortsetter som i 2022 og 2023 – med et aggressivt spill, skaping av sjanser og et balansert lag som kan slå hvem som helst, og fire scoringer borte mot Tromsø er sterkt. TIL slapp inn færrest mål av alle i 2023. Men Brann kan også falle sammen i perioder, så også i mandagens kamp mot Tromsø så vi tendenser til det. Viking var den medaljekandidaten som slet mest, mot Sarpsborg 08 i Jåttåvågen. Det måtte et selvmål til for at Viking skulle få starte med tre poeng.  I fjor tapte Viking serieåpningen med samme sifre (1–0). Sarpsborg 08 på sin side har ikke vunnet en serieåpning siden 1–0 mot Rosenborg i 2018. I Skien vant FK Haugesund sin første seriepremiere siden 2018. Også da het motstanderen Odd, og også da ble resultatet 2–1 til FKH. Også da gikk kampen i Skien.  Siden 2018 har FK Haugesund tapt fire av fem åpningskamper i Eliteserien, før Ismael Seone (18) scoret på overtid, og FKH tok med seg tre poeng hjem fra Falkum i Skien. Rosenborg vant også sin åpningskamp, som i fjor. 1–0 mot Viking på Lerkendal i 2023 ble til 2–0 mot Sandefjord i 2024. Den eneste lille overraskelsen som kom, den sto Kristiansund for ved å slå Lillestrøm 3–2 på Åråsen. Vil du lese mer om norsk fotball? VGs store klubbmagasin om Tromsø IL inneholder 100 sider med reportasjer, gode historier og fakta om klubben. Magasinet kan kjøpes i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: Eliteserien 2024: Bodø/Glimt, Molde, Brann og Viking vant sine kamper i første serierunde

Summary: Bodø/Glimt vant 2-0 mot Fredrikstad, Molde vant 4-0 mot Strømsgodset, Brann vant 4-2 mot Tromsø og Viking slet mot Sarpsborg 08, men vant 1-0

Summary: Rosenborg vant også åpningskampen sin, 2-0 mot Sandefjord

Summary: Favorittene imponerte stort i første serierunde, noe som kan være en indikasjon på en spennende sesong i Eliteserien 2024


Nord-Gaza er rasert. Etter våpenhvilen kan det bli mer død og ødeleggelse.

Bortimot halve det nordlige Gaza er blitt skadet av krigen, viser kartlegging fra verdensrommet. Og før våpenhvilen fredag, meldes det om intense angrep.  Israel og Hamas ble natt til onsdag enig om en våpenhvile, som tidligst vil tre i kraft fredag. Hamas har gått med på å løslate 50 gisler i løpet av fire dager. Til gjengjeld skal 150 fengslede palestinere løslates fra israelske fengsler. Dersom palestinerne slipper fri enda flere av sine gisler, vil våpenhvilen bli forlenget med ytterligere én dag for hvert tiende gissel. Da kan også flere palestinske fanger bli løslatt. Intense kamper timer før våpenhvilen Reuters melder torsdag kveld om enda større intensitet i kampene enn normalt. Ifølge Reuters har israelske jagerfly truffet mer enn 300 mål rundt Jabalia flyktningleir nord for Gaza by. I tillegg er soldater på bakken involvert i harde kamper.  En talsmann for hæren i Israel sier ifølge Reuters at operasjonene vil fortsette til troppene mottar ordre om å stoppe. Fra over grensegjerdet i Israel kunne man se røykskyer bølge opp over det nordlige Gazas krigssone akkompagnert av lyden av kraftig skuddveksling og eksplosjoner.  Kampviljen er også stor hos Hamas. I en videomelding torsdag har Abu Ubaida, talsmann for Hamas' væpnede fløy, referert til den midlertidige våpenhvilen. Ifølge Reuters har Ubaida ytret ønske om "eskalering av konfrontasjonen med (Israel) på alle fronter", inkludert den israelskokkuperte Vestbredden der volden har økt siden Gaza-krigen brøt ut. Press på Israel Israel er allerede under press for å forlenge våpenhvilen. Men ifølge statsminister Benjamin Netanyahu er ikke krigen over. Han sier Israel vil fortsette til Hamas er fjernet som trussel. Uansett hva som skjer videre: Krigens kostnader er allerede enorme.  Etter seks uker med bombing og krigføring på bakken, er de materielle ødeleggelsene enorme. Video- og stillbilder fra journalister, vanlige innbyggere og de to krigende partene, Hamas og Den israelske hæren, IDF, viser at hele nabolag er blitt fullstendig ødelagt. Det er knapt noe igjen av en gang travle handlegater, skoler og moskeer. Mange steder er det så godt som folketomt, siden de fleste har rømt sørover.   Mye av det nordlige Gaza er lagt i ruiner. Opptil halvparten av alle hus er blitt delt eller delvis ødelagt. Det kan man også se på grafikken under, som er fra The Washington Post. De siste tallene presentert av FN viser følgende: Disse tallene er hentet fra det palestinske boligdepartementet. De blir til dels bekreftet gjennom analyser av radarmålinger hentet fra det europeiske romprogrammets Sentinel-1-satellitt. Dataene er blitt analyser at to amerikanske forskere, Corey Scher ved City University of New York og Jamon Van Den Hoek ved Oregon State University. Deres analyser viser at i det nordlige Gaza, så er opptil 50 prosent av alle boliger blitt skadet. Det er vanskelig å si hvor mye det vil koste å gjenoppbygge landstripen etter krigen. Etter den 11 dager lange krigen i 2021, der 2000 hjem ble ødelagt og 22.000 bygninger ble skadet, var det behov for 10 milliarder kroner i hjelp utenfra, skriver The Washington Post. Grafikken under viser hvordan ødeleggelsene er blitt gradvis verre i løpet av krigen. Vil Israel utvide krigen? Tallene viser at ødeleggelsene har vært størst der Israel gikk inn med bakkestyrker, i det nordlige Gaza. IDF har tatt kontroll over den vestlige delen av Gaza by og har de siste dagene rettet oppmerksomheten mot den østlige delen av byen. Det neste målet kan bli lenger sør på Gazastripen, har Israels forsvarsminister antydet. – Folk som var i den vestlige delen av byen, er blitt kjent med IDFs dødelige styrke, sa forsvarsminister Yoav Gallant til KAN Radio i helgen. – De som er på den østlige siden av byen forstår det samme i kveld. Befolkningen i den sørlige delen av Gazastripen vil også forstå det snart. Israel har fortalt til sine allierte at de tror Hamas nå har søkt tilflukt i det sørlige Gaza, der mesteparten av Gazas befolkning nå befinner seg. Israel har indikert at de vil at folk skal bevege på seg igjen, til al-Muwasi, et lite område mellom Rafah og Khan Younis, ifølge Financial Times. Palestinerne har sammenlignet situasjonen i Gaza med «den store katastrofen» i 1948, da 700.000 palestinere ble tvunget til å flykte fra områder som ligger i det nåværende Israel. Siden har de ikke kunnet flytte tilbake igjen.  Frykten er at det samme skal skje igjen og at befolkningen kanskje vil bli forsøkt presset til å flykte til Egypt. Nabolandet Egypt har gjort det veldig klart at de ikke vil ha noen stor palestinske folkevandring til landet. Situasjonen i det sørlige Gaza er svært vanskelig. Mange bor i teltbyer. Tilgangen på vann og gode sanitære forhold er knapp. – Dersom barns tilgang til vann og sanitære løsninger fortsetter å begrenset og utilstrekkelig, så kommer vi til å se en tragisk økning i antallet døde barn, advarer talsperson James Elder i Unicef, FNs barnefond. – Det er en utvikling som er fullstendig mulig å unngå.

Summary: Israel og Hamas er enige om en våpenhvile. Hamas skal løslate 50 gisler, og 150 palestinere blir løslatt fra israelske fengsler.

Summary: Det er enorme ødeleggelser på Gazastripen, og 1,6 millioner mennesker er hjemløse.

Summary: Israels statsminister sier at kampen mot Hamas ikke er over.


T-baneskinner, parkett fra DNBs styrerom, finer fra Munchmuseet og takplater fra Tåsen sykehjem. Her er knapt noe nytt. – Metallet på siden der? T-baneskinner fra Oslo Sporveier! De er tunge. Men har spart oss for 1,2 tonn CO₂. Arkitekt Nicolai Riise fra Mad arkitekter står foran en bratt trapp øverst i et kontorbygg fra 70-tallet i Grensen og smiler bredt. Treverket i trappen er en rest fra Nasjonalmuseet. Stikkontaktene er gamle. Flisene på takterrassen er et restparti gått ut av produksjon, parketten hentet blant annet fra Spjelkavik skole. – Alle er opptatt av reduserte klimautslipp. Vi ville se hvor langt vi kunne dra det, sier Riise. Og her i bakgården i Grensen er han sikker på å ha «dratt den» lengst i Norge. Ikke minst mener han å kunne bevise at gjenbruk er gunstig – også økonomisk. – Hvis ikke vil ingen gjøre det. Vi må omvende en bransje som bare vil rive.  Første bud: Ikke riv! For hva er det beste byggebransjen kan gjøre for klimaet? Sannhetene har for alvor begynt å sive inn hos både byggebransjen og politikere. Flere ansetter folk med ombrukskompetanse, og i Oslo krangler det gamle og nye byrådet om hvem som er mest rivekåte. Hvor mye som rives er uklart. Aftenposten har innhentet tall for rivetillatelser fra Plan- og bygningsetaten. De er blitt færre, men omfatter alt fra sykkelskur til kontorbygg, og sier ikke så mye. Uansett satser stadig flere på ombruk. Og ifølge Stein Stoknes i FutureBuilt, skjer det en reell endring og mye innovasjon. Konkurrerte om kontrakten De to eierne av bygningen i Grensen var aldri i tvil om å satse. – Vi har tydelige mål om bærekraft. Og leietagerne krever det, sier Richard Groven fra Oslo pensjonsforsikring. Da de overtok bygningen var det lave himlinger, mørkt, trangt – og vanskelig å leie ut. Men to firmaer endte med å konkurrere om leiekontrakten. – Vi har lett frem kvalitetene og gullet. Som marmortrappene, sier Frode Johansen PKH.  At byggebransjen er en klimaversting, er velkjent. Den står for 15 prosent av Norges klimagassutslipp, tilsvarende utslipp fra 2,3 millioner norske fossilbiler. – Et rehabiliteringsprosjekt vil typisk ha 60 prosent lavere utslipp enn et nybygg, fastslår Katharina Bramslev i Grønn byggallianse.   Hun har jobbet med bærekraftige bygg i over 30 år, og opplever stor interesse og nye holdninger. Nicolai Riise og Mad har vært med fra starten. De står bak selve «fyrtårnet» for ombruk i Norge: I Kristian Augusts gate 13 ble et 50-tallsbygg bevart – og et stort kontorbygg reist med nesten bare ombruksmaterialer. – Men denne gangen er det lønnsomt, gliser han, og fortsetter omvisningen. Stinkende teppefliser Vi beveger oss gjennom etasjene og får se radiatorer fra Tollbugata, himlinger fra Tåsenhjemmet («vi fikk dem veldig billig») og kjøkkenfronter fra Oslos gamle legevakt. – Ventilasjonskanalene er 30 år gamle og ville normalt blitt kastet, konstaterer Riise. De ble vasket – og ble like fine, ifølge byggeleder Espen Hagen. Men selv dette prosjektet hadde en grense: Gamle teppefliser stinket etter et forsøk på vask og måtte kastes. Ellers har de hentet litt av hvert på ombrukssentralen for byggevarer på Økern. – Markedet for ombruk er faktisk i gang, konstaterer Riise. Toalettene kunne ikke gjenbrukes – og ble gitt til Kunsthøgskolen. «Nye» ble hentet fra Oslo atrium i Bjørvika. Fra utdrikningslag til parkett Å gå for ombruk krever både tålmodighet og fingerferdighet. Byggeleder Hagen har fått kjørt seg. I kjelleren, der det har gått i poledance og utdrikningslag, måtte eksempelvis to typer parkett legges i mønster for å dekke plassen. – Vi kunne ikke kappe feil en eneste gang, konstaterer han. Og restpartiet med fliser til garderoben holdt på centimeteren!

Summary: Et gammelt kontorbygg i Oslo er totalrehabilitert ved å resirkulere brukte materialer, bl.a. T-baneskinner.

Summary: I dette prosjektet har gjenbruk og ombruk vist seg økonomisk lønnsomt.

Summary: Organisasjoner som Futurebuilt og Grønn Byggallianse melder om stor interesse for økt gjenbruk og bærekraft i byggebransjen.

Summary: Bransjen står for 15 prosent av Norges klimagassutslipp.


I januari skedde två uppmärksammade sprängningar på Södermalm och i Kista.  Nu åtalas åtta personer för händelserna.  – Samverkan mellan polisområde Stockholm city och regionala utredningsenheten har varit central, säger utredningsledare Claes Murray. Åtta personer i åldern 16 till 42 år åtalas nu för att på olika sätt ha varit inblandade i den uppmärksammade sprängningen vid en restaurang på Södermalm och en sprängning vid ett kontorshotell i Kista. De egengjorda bomberna som användes i sprängningarna innehöll 1–3 kilo dynamitsprängämne, enligt åtalet.  Personerna åtalas för allmänfarlig ödeläggelse och grovt brott mot lagen om brandfarliga och explosiva varor. – Samverkan mellan polisområde Stockholm city och regionala utredningsenheten har varit central. Det har hjälpt oss med förmågan att kunna hantera så många och komplicerade ärenden med begränsad resurs, säger Claes Murray, utredningsledare i polisområde Stockholm city. Under utredningens gång har ett flera andra grova brott också upptäckts, vilket personerna också misstänks för nu. Bland annat handlar det om grovt vapenbrott och grov narkotikasmuggling.  Kopplas till våldsspiral mellan rivaler  Under vintern inträffade ett flertal våldsamma dåd i Stockholmsområdet som tros vara en del i konflikten mellan Rawa ”Kurdiska räven” Majid, 36, och Mikael ”Greken” Tenezos, 25. Enligt senior åklagare Carl Mellberg handlar konflikten bland annat om narkotikamarknaden i Sundsvall. –Det är en av konfliktytorna mellan nätverken, säger han.  Även explosionerna på Södermalm och Kista kopplas till ”Kurdiska räven” och ”Grekens” konflikt.  Varken restaurangen eller kontorshotellet tros dock ha varit de direkta måltavlorna. Syftet ska i stället ha varit att skrämma människor i det egentliga målets närhet. – Å ena sidan kan vi inte se någon nätverkskoppling hos någon av de åtalade. Samtidigt påstår vi att sprängningarna och hanteringen av de explosiva varorna har skett inom ramen för den pågående konflikten mellan nätverken, säger Carl Mellberg. – Detta utifrån att vid platserna där sprängningarna har skett finns det en koppling mellan personer och en ledarfigur inom det ena nätverket, fortsätter han.  Batterier köptes samtidigt  Den 14 januari inhandlade en av de åtalade personerna fem batterier. Två av batterierna användes vid sprängningarna på Södermalm och Kista. De övriga tre skickades till Sundsvall, där de beslagtogs av polis. – Vi kan se hur några av de åtalade är med vid båda sprängningarna. Personen som som hanterat batteriet på Södermalm har också gjort det i Kista, och sedan lämnat över dem i Solna till personerna som fört dem till Sundsvall, säger Carl Mellberg.

Summary: Åtta personer åtalas för uppmärksammade sprängningar på Södermalm och i Kista under januari.

Summary: Sprängningarna kopplas till konflikten mellan rivaler ”Kurdiska räven” och ”Greken”, där narkotikamarknaden i Sundsvall tros vara en av konfliktytorna.

Summary: Syftet med sprängningarna var inte att förstöra restaurangen eller kontorshotellet, utan att skrämma människor i närheten av det egentliga målet.


Kvinne knivstukket på Notodden – mann siktet

Politiet sier at det ikke er noen relasjon mellom den knivstukne kvinnen og den pågrepne mannen. Den skadede kvinnen ble fløyet med luftambulanse til Ullevål med alvorlige skader etter knivstikkingen sent søndag kveld.  En mann i slutten av tenårene er siktet for grov kroppsskade, og sitter mandag ettermiddag i avhør med politiet, ifølge hans forsvarer Heidi Ysen. – Han erkjenner ikke straffskyld, sier hun til VG. Det er ingen relasjon mellom offeret og den siktede mannen, ifølge politiet. Han ble pågrepet i nærheten av åstedet, som er i sentrum av Notodden. – Det fremstår som tilfeldig.  Er den siktede kjent av politiet fra før? – Vi har vært borti han før ja.  Vitner i saken Operasjonsleder Jan Kristian Johnsrud har tidligere sagt at det er vitner i saken: – Ikke til selve hendelsen, men i tilknytning. Og det blir hentet inn overvåkningsmateriale fra området også. Det er mange etterforskningsskritt å gå gjennom.  Johnsrud ønsker foreløpig ikke si om det er beslaglagt noe våpen.  Sikret spor på mulig gjerningsmann Tidligere i natt forklarte innsatsleder Dale at politiet fortsatt holdt flere hypoteser åpne, og at de sjekket flere adresser. – En person som først ble innbrakt er nå pågrepet og siktet for grov kroppsskade Vi kan ikke utelukke at feil person er pågrepet. Det pågår fortsatt en aksjon, og det gjøres taktiske og tekniske undersøkelser. Det gjøres også overfor den pågrepne mannen.  Mandag sier politiet derimot at det er ingenting som tilsier at de ser etter en annen person.  – Hverken fornærmede eller den pågrepne er foreløpig avhørt. Dette er noe vi tar sikte på å gjennomføre i løpet av dagen. Slik saken står nå er det ingenting som tilsier at vi ser etter en annen gjerningsperson, sier politiadvokat Tine Henriksen. Hadde beskrivelse av gjerningsmann Politiet fikk melding om knivstikkingen 22.09 søndag kveld, og opplyste at de lette etter en gjerningsmann som passet beskrivelsene 18–20-årsalderen, med mørk genser og olabukse.  – Vi har mye ressurser ute, de fleste som er tilgjengelig. Vi har også hund og helikopter ute, fortalte operasjonsleder Johnsrud til VG sent søndag.  Rundt 23.45 opplyste Johnsrud til VG at en person var innbrakt, men at de måtte undersøke om dette er samme mann som de har jaktet på. VGs fotograf på stedet fortalte at politiet ved 23.40-tiden satt håndjern på en mann i sentrum. Han ble også iført en hvit beskyttelsesdress av politiet.                                 Det var denne mannen som senere ble pågrepet.  I 01.30-tiden opplyste politiet at de opprettholdt trykket utover natten for å søke etter antatt gjerningsperson.  Har du bilder eller videoer, tips oss her! Mandag morgen er fortsatt flere steder i Notodden sperret av til politiet er ferdige med sine undersøkelser.

Summary: En kvinne ble søndag kveld knivstukket på Notodden og fløyet til Ullevål sykehus med alvorlige skader.

Summary: En mann slutten av tenårene er pågrepet og siktet for grov kroppsskade.

Summary: Det er ifølge politiet ingen relasjon mellom offeret og gjerningsmannen.

Summary: Politiet har sikret overvåkningsmateriale og gjør en rekke etterforskningsskritt.


Bistandsadvokat: Familiemedlem har anmeldt Gjert Ingebrigtsen for vold

Advokat Mette Yvonne Larsen bekrefter torsdag overfor Aftenposten at Gjert Ingebrigtsen er anmeldt av et familiemedlem for vold i nære relasjoner.  – Jeg har ingen kommentar utover det, sier Larsen. Politiet sa torsdag morgen at de vil starte etterforskning av Gjert Ingebrigtsen for mishandling i nære relasjoner. Selv mener han at påstander om voldsbruk er grunnløse. Nå foreligger det altså også en anmeldelse.  Advokat John Christian Elden, som representerer Gjert Ingebrigtsen, sier følgende om anmeldelsen: —Jeg har ingen kommentar, for vi er så langt ikke kjent med det, sier Elden. Bakgrunnen for at at politiet har opprettet straffesak er opplysninger fra sønnene Henrik, Filip og Jakob Ingebrigtsen som kom i en kronikk i VG forrige uke. – Vi har gjort flere innledende undersøkelser. Informasjon som har kommet frem, har gjort at vi nå har opprettet en straffesak. Det er opprettet sak på straffelovens paragraf 282 – mishandling i nære relasjoner. Det sa politiinspektør Terese Braut Våge i en pressemelding fra Sør- Vest politidistrikt torsdag. Dette var før det ble kjent at saken også var anmeldt av familiemedlemmet.   – Formålet med etterforskningen er å avdekke om det foreligger straffbare forhold. I en etterforskning skal politiet være objektive. Når en person har status som mistenkt, skal etterforskningen søke å klarlegge både det som taler mot ham og det som taler til fordel for ham, utdyper Våge. Aftenposten skrev om denne saken da den ble kjent for en uke siden. Trenger fred og ro Mette Yvonne Larsen er bistandsadvokat for Henrik, Filip og Jakob Ingebrigtsen. Hun sier at politiets etterforskning er i overensstemmelse med hva de ønsker. – Ut over dette har jeg ingen kommentarer. De trenger fred og ro nå, sier Larsen. Politiet har på nåværende tidspunkt ikke flere opplysninger i saken. – Etterforskning av saker som gjelder mishandling i nære relasjoner, er saker som av sin natur krever grundig etterforskning over noe tid. En sentral del av etterforskningen vil være avhør, sier Våge. Politiet kan ikke kommentere innhold i avhør siden saken er under etterforskning. – Det er derfor begrenset hvor mye informasjon vi har å dele i tiden fremover, legger hun til. Elden: Ikke skjellig grunn til mistanke Advokat John Christian Elden representerer Gjert Ingebrigtsen. – Dette var ikke uventet. Min klient er trygg på utfallet av en slik etterforskning, sier Elden i en pressemelding torsdag. Elden legger til følgende: – Det at politiet åpner etterforskning, innebærer ikke det foreligger skjellig grunn til å mistenke Ingebrigtsen for noe straffbart. Ingebrigtsen er ikke siktet i saken. En etterforskning skal belyse alle sider av en sak. Både det som taler til fordel og ulempe for den mistenkte, og ivareta Ingebrigtsens grunnleggende rettssikkerhet. Aftenposten har stilt spørsmål om Gjert Ingebrigtsen har vært i politiavhør.  – Politiet fattet sin beslutning om å åpne etterforskning for noen timer siden, så ingenting er gjort foreløpig, svarer Elden.  – Gjert Ingebrigtsen vil samarbeide fullt ut med politiets etterforskning, og stille til avhør så snart det er praktisk mulig. Når det blir er uavklart da det er opp til når politiet har anledning, skriver Elden i en e-post.  Gjert Ingebrigtsen vil samarbeide fullt ut med politiet. – Jeg vil også anmode om etterforskningsskritt på vegne av min klient. Deriblant vitneavhør av personer vi mener kan belyse saksforholdet, sier Elden. – Mediesirkuset må ta slutt  «Mediesirkuset må ta slutt. Henrik, Filip og Jakob må få leve et idrettsliv i offentligheten uten å blande inn privatlivet».  Det skriver Espen Skoland, pressetalsmann for Ingebrigtsen-brødrene, i en kommentar på vegne av Henrik, Filip og Jakob.

«Henrik, Filip og Jakob ønsker nå ro rundt den pågående straffesaken. De skjønner samtidig at de vil være offentlige personer i tiden fremover. Deres fokus fremover vil derfor ligge på det som opptar dem mest: nemlig løping og prestasjoner – og et stadig ønske om å utvikle det norske friidrettsmiljøet. Særlig for barn og unge. Og de ønsker at dette skal skje innenfor trygge og gode rammer», skriver Skoland i en kommentar.

Summary: Gjert Ingebrigtsen er anmeldt av eget familiemedlem for vold i nære relasjoner.

Summary: Politiet har allerede startet etterforskning basert på opplysninger fra sønnene Henrik, Filip og Jakob Ingebrigtsen.

Summary: Hans egen advokat sier at Gjert Ingebrigtsen er trygg på utfallet av etterforskningen.


Valgdag i Polen: – Står mellom demokrati og autokrati

WARSZAWA (VG) Etter en hatefull og splittende valgkamp, går Polens innbyggere til stemmeurnene. Dagens valg er et skjebnevalg for Europa, mener ekspertene.  Skal man dømme ut fra køen inn til valgurnene i det ikoniske Kultur- og vitenskapspalasset i Warszawa, er interessen for valget i Polen stort.  Klokken 07 søndag åpnet valglokalene for de rundt 29 millioner av Polens innbyggere som har stemmerett.  Ukene som har ledet opp til denne dagen, har vært utmattende, forteller Jan Grochowski (79) til VG.  – Valgkampen har vært forferdelig. Den har vært ondskapsfull, skitten, og har i liten grad handlet om hva som faktisk står i partiprogrammene, sier 79-åringen til VG, og får støtte av sønnen Kasper Grochowski (40).  Polsk politi sier søndag kveld at det ble sendt bombetrusler til tre ulike valglokaler i Warszawa. Flere skal ha blitt evakuert som følge av truslene. Valgkampen har vært preget av steile fronter mellom det sittende regjeringspartiet, det konservative og innvandringsskeptiske Regjeringspartiet Lov og rettferdighet (PiS), og partiet til tidligere statsminister og tidligere EU-president Donald Tusk, Borgerplattformen.  Manipulerte videoer av flyktningstrømmer med påskriften «Invasjon! De kommer!», påstander om at motstanderne er «ren ondskap» og “forrædere som må bli moralsk utryddet» er blant det 79 år gamle Grochowski og de andre velgerne har måttet forholde seg til.  Abortforbud I den flere hundre meter lange slangen av velgere utenfor Kultur- og vitenskapspalasset, treffer VG én som ikke kan stemme, men som likevel skal få sin stemme hørt.  1,5 år gamle Lilja er med moren på denne merkedagen.  – Jeg har to døtre, så min stemme går til en tryggere fremtid for alle jenter som vokser opp her til lands, forteller mor Ida Widenska (32) til VG i Warszawa.  Mor Widenska jobber som sykepleier på en fødeavdeling i storbyen, og møter mange kvinner som har det vanskelig med den sittende maktens politikk. Regjeringspartiet Lov og Rettferdighet (PiS) innførte i 2021 et tilnærmet totalforbud mot abort. Abort tillates nå kun dersom graviditeten er et resultat av et overgrep eller om kvinnens liv eller helse er truet, og leger kan fortsatt nekte å utføre det.  – Jeg er veldig rett for hva som kan skje om makthaverne får fire år til, sier sykepleieren til VG, før hun avgir sin stemme. Straffes av EU – Valget i Polen står mellom demokrati og autokrati, sier statsviter, leder i Riksvalgstyret og tidligere Ap- politiker Jette F. Christensen til VG Leder for regjeringspartiet Lov og rettferdighet (PiS), Jaroslaw Kaczynski, lover velgerne å ta Polen i ytterligere konservativt og katolsk retning.  Kritikere mener han og partiet har ledet Polen i autoritær retning og svekket landets demokratiske institusjoner, samtidig som han har samlet mer makt rundt seg selv og sine.  Utviklingen i Polen har vært så negativ, mener EU, at unionen siden jul har holdt tilbake midler til landet fordi de mener rettsstatsprinsippene ikke overholdes.  Utfordreren Donald Tusk sier han vil sørge for at Polen ikke går i en enda mer autoritær retning og fjerner seg fra EU. Valuta: Barnetrygd Når Polens befolkning gang på gang har valgt en regjering som har styrt landet nedover på demokratiske indekser, kan det litt forenklet forklares med følgende faktorer, mener statsviter Christensen:  •Retorikk og manipulasjon: Dersom velgerne gjentatte ganger blir fortalt av myndighetspersoner at dommerne jobber mot folkeviljen, at media er påvirket av utenlandske agendaer, eller at opposisjonen bare er marionetter for EU eller Russland, kan velgerne ende opp med å tro på det. •Trygd: – PiS driver med høyt offentlig forbruk, og har flere ganger drevet valgkamp på å øke kontantutbetalinger, som barnetrygd. Dette appellerer godt til en generelt nasjonal-katolsk-konservativ befolkning, sier Christensen. Hundretusenvis til gatene I køen utenfor stemmelokalet i Kultur- og vitenskapspalasset står to som er enig i statsviter Christensens analyse. Ekteparet Sylwia (31) og Tomasz Gornicwske- Wojak (34) er klare for en endring.  – Vi har ikke har barn og er ikke pensjonister. Så vi får ikke noe spesielt ut av PiS sine ordninger. Dessuten synes vi begge at Polen må ta noen grep for å ligne mer på land lenger vest i Europa, heller enn dem i øst, sier  Tomasz Gornicwske- Wojak til VG. Velgerne VG snakker med speiler godt stemningen i storbyen. To uker før valget samlet hundretusenvis av mennesker har seg til et demonstrasjon for opposisjonen i Warszawa. En enda større markering mot regjeringen ble gjennomført i juni. Landet huser likevel 38 millioner mennesker, og en veldig stor andel bor i ikke i sentrale strøk, og ser annerledes på verden.  Klokken 21 offentliggjøres valgdagsmålingene. Historisk sett har de vært tett opp til valgresultatet.

Summary: Polens innbyggere går til stemmeurnene etter en hatefull og splittende valgkamp

Summary: Det er steile fronter mellom regjeringspartiet, det konservative og innvandringsskeptiske Lov og rettferdighet (PiS), og Donald Tusks parti Borgerplattformen

Summary: Valget er et skjebnevalg for Europa og står mellom demokrati og autokrati, mener statsviter.

Summary: EU holder tilbake midler til Polen pga. negativ utvikling og ikke overholdelse av rettsstatsprinsippene

Summary: Hundretusenvis har protestert mot regjeringen i Warszawa før valget


Selv om Israel reagerer kraftig, står Flyktninghjelpens generalsekretær fast ved sin anklage. Overfor VG har generalsekretær Jan Egeland i Flyktninghjelpen kalt Israels evakueringsordre en krigsforbrytelse. Nå tar Israels ambassade i Norge et kraftig oppgjør. – Jeg er redd begrepet kun brukes på en populistisk måte. Og Jans bruk av begrepet er intet unntak, uttaler viseambassadør Yana Kotlyar Gal til VG. I uttalelsen omtaler hun konsekvent Egeland som «Jan». – Selv om vi har respekt for Flyktninghjelpens arbeid, lar vi oss forundre over Jans ensidighet overfor Israel. Viseambassadøren fortsetter sin tirade: – Har noen hørt ham snakke like høyt om forbrytelsene som det iranske regimet begår overfor sin befolkning? Har noen hørt ham fordømme Talibans forferdelige handlinger mot en befolkning som i et øyeblikk trodde de så lyset i enden av tunnelen? Nei. – Men det er greit for Jan å spre en blodanklage mot Israel, kun fordi palestinerne har bedt ham gjøre det. Egeland refset imidlertid Taliban så sent som i januar, under møter med Taliban-ledelsen i Afghanistan. Fastholder sin anklage Det var 13. oktober at Israel ba alle sivile palestinere på Nord-Gaza, som tilsvarer omkring 1,1 millioner mennesker, om å snarlig evakuere til Sør-Gaza i løpet av noen timer. På tidspunktet argumenterte Egeland for at evakueringsordren tilsvarte tvungen relokalisering av hele folkegrupper i henhold til Genèvekonvensjonen, noe som er en krigsforbrytelse. Egeland fastholder sin vurdering i en ny uttalelse til VG: – Israels ordre til palestinere om å kollektivt forlate Nord-Gaza uten noen organisering av sikker transport, sikre evakueringsruter, tilstrekkelig med sikre tilfluktssteder ved ankomst, tilstrekkelig med humanitær hjelp ved ankomst eller garantier for retur til sine hjemsteder utgjør tvangsforflytning av mennesker, som er et klart brudd på humanitær rett i væpnet konflikt. Egeland har blitt forelagt Israels uttalelse i sin helhet, men har ikke ønsket å imøtegå de delene som retter seg mot ham personlig. Krevde FN-sjefens avgang Viseambassadør Yana Kotlyar Gal sier at de forstår at evakueringen medfører humanitære utfordringer. – Vi ønsker ikke at sivile skal bli skadet i kampene mellom oss og terrororganisasjonen Hamas. Men Hamas-lederne ønsker ikke at de skal flykte, slik at de kan bruke dem som menneskelige skjold, hevder hun og fortsetter: – Jeg lurer på hvordan Jan vil kommunisere det, ettersom vi tror at han på lik linje med oss ønsker å redusere siviles lidelser i konfliktområder. Nylig gikk Israel også hardt ut mot FNs generalsekretær António Guterres. Blant annet ble han anklaget for å rettferdiggjøre terrorisme, samt at Israel krevde hans avgang og sa at de må revurdere sitt forhold til FN. Dette skjedde som følge av at Guterres sa at «det er viktig å erkjenne at angrepene fra Hamas ikke skjedde i et vakuum» under en tale i Sikkerhetsrådet. Guterres var imidlertid klar på sin fordømmelse av Hamas’ angrep mot Israel 7. oktober.

Summary: Flyktninghjelpens Jan Egeland anklaget Israel for å begå en krigsforbrytelse da de ba sivile palestinere om å evakuere fra Nord- til Sør-Gaza i løpet av noen timer.

Summary: Israels ambassade uttaler til VG at de opplever at Egeland bruker begrepet på en populistisk måte. I tillegg sier det at de opplever at Egeland opptrer ensidig overfor Israel.

Summary: Egeland fastholder sin anklage i en ny uttalelse til VG, men ønsker ikke å kommentere de delene av Israels uttalelse som retter seg mot ham personlig.

Summary: Nylig gikk Israel også ut mot FNs generalsekretær António Guterres og krevde hans avgang.


Säljer lyxbostäder – får statlig inkomstgaranti

Vad skulle du göra om du fick 40 000 kronor i månaden utan att behöva jobba? Om du heter Tommy Waidelich, 60, är svaret: inte så mycket. Sveriges Radio avslöjar att den tidigare S-politikern tvingas betala tillbaka 100 000 kronor till Statens tjänstepensionsverk. Det är en femtedel av det totala belopp – alltså en halv miljon kronor – som han kvitterade ut 2022. Skälet till återbetalningskravet är att han inte har ansträngt sig tillräckligt det senaste året för att skaffa ett jobb. Parhäst till Juholt Tanken med den statliga inkomstgarantin är att beloppet ska fasas ut när den tidigare riksdagsledamoten får ett nytt arbete. Men det verkar inte Waidelich ha gjort, åtminstone inte på heltid, sedan han lämnade riksdagen 2014.  Det är kanske få som minns Tommy Waidelich. Han kom in i riksdagen 1994 och blev senare parhäst till Håkan Juholt när han valdes som partiordförande efter Mona Sahlin.  Det här var 2011, året efter att Fredrik Reinfeldt vunnit en stor valseger med Alliansregeringen. Socialdemokraterna var i kris och Juholt vann till många socialdemokraters stora förvåning striden om partiledarposten. Waidelich utsågs snabbt till partiets ekonomisk-politiska talesperson. Det var han som skulle ta matchen mot Moderaternas finansminister Anders Borg. Men resan med Håkan Juholt blev som bekant rätt krokig. Faller på eget grepp Duon blev starkt ifrågasatta redan från start. Det blev aldrig någon finansministerpost för Tommy Waidelich. Han kanske mest är ihågkommen för att ha lanserat begreppet ”missmatch” i den arbetsmarknadspolitiska debatten. Med det syftade han på att arbetslösheten i Sverige till stor del berodde på att svenskarna inte var utbildade till det som arbetsmarknaden efterfrågade. Sedan dess verkar han ha fallit på eget grepp. Waidelich ska enligt uppgift ha utbildat sig och sökt uppdrag, utan någon större framgång. Säljer spanska lyxbostäder Men den som följer Tommy Waidelich på sociala medier får delvis en annan bild. På Linkedin står det att han blivit ny partner i mäklarföretaget Mäklarringen. På deras hemsida säljer han bostäder i mångmiljonklassen på den spanska guldkusten.  Till Sveriges Radio säger Waidelich att han räknar med att hans inkomstgaranti kommer att fasas ut nu de närmaste åren ”nu när min mäklarverksamhet börjar ta fart”. Förlåt, men får han inte betalt för att sälja lyxbostäder?  Den här typen av beteende spär på politikerföraktet. Det verkar ha varit på tiden att staten nu drar i nödbromsen.  —

Summary: Fd S-politiker Tommy Waidelich tvingas betala tillbaka 100 000 kr till Statens tjänstepensionsverk.

Summary: Beloppet är en del av inkomstgaranti för före detta riksdagsledamöter som inte arbetat efter att ha lämnat politiken.

Summary: Aftonbladet ledare tycker att Waidelichs agerande ökar politikerföraktet.


Norsk jubel for svensk pallplass: – Det var helt sykt

DAVOS (VG) Emma Axelsson (20) dro fra Oslo til Davos for å overraske kjæresten Edvin Anger (21). Først ble han sjokkert, så takket han for overraskelsen med å levere en kruttsterk 2. plass.  – Det var helt sykt. Jeg kjente det på meg, at i dag kommer han til å gå bra. Det var kjempegøy, sier Axelsson til VG.  Den norske jenta smiler stort etter å ha heiet sin svenske kjæreste frem til pallplass på Tour de Ski-sprinten i Davos.  De møttes på Tinder og tok en løpetur i Lillehammer i fjor. I mai ble det kjent at den svenske langrennsløperen hadde fått seg kjæreste fra Norge.  – Og her står vi i dag, sier Axelsson og titter bort på kjæresten på langrennsstadion i Davos.  Hun kom til Davos med sin egen og hans familie tirsdag. Det var en solid overraskelse. Han skulle ut å løpe en tur, så var plutselig hele gjengen der.  – Hun rundlurte meg fullstendig, sier Anger til Aftonbladet.  Det ble nesten for mye for svensken.  – Jeg holdt på å gå i bakken. Jeg ble redd meg selv. Jeg visste ikke hva det var. Jeg satt og spiste og skulle ut å løpe. Jeg åpnet døren og der var hele gjengen. Jeg tenkte: Dette stemmer fader ikke, sier Anger til Aftonbladet. Den svenske 21-åringen ble bare slått av Lucas Chanavat. Beste nordmann ble Håvard Solås Taugbøl. Tour-favoritt Harald Østberg Amundsen røk ut i kvartfinalen:  Edvin Anger forteller at han tror han fikk litt ekstra energi av å ha kjæresten og familien på plass.  – Det var magisk. Morsomt at de kom hit og overrasket meg, sier Anger.  Han bor i Hedemora, ikke så langt fra den svenske «skihovedstaden» Falun, mens Axelsson bor utenfor Oslo. Hun er selv tidligere langrennsløper og har en 43. plass fra junior-NM fra 2020 som beste NM-resultat.  – I starten tenkte jeg seks timer er litt langt unna, men hva gjør man ikke for kjærligheten? Så det går fint. Men jeg savner han jo, så det er ekstra gøy når det går bra, sier Axelsson til VG.  – Hvordan er det å heie på en svenske?  – Men det går bra, jeg er jo halvt svensk, så jeg er vokst opp med å heie på Sverige, svarer hun og ler.  – Hva er forskjellen på å se ham i skirenn fra sofaen og å være til stede på stadion? – Deter mye bedre å være her, stemningen og alt rundt, å få treffe ham, svarer Axelsson.  Tour de Ski fortsetter med 20 kilometer klassisk jaktstart torsdag.

Summary: Den svenske langrennsløperen Edvin Anger holdt på å gå i bakken da kjæresten Hanna Axelsson overrasket ham i Davos

Summary: Paret møttes på Tinder og første date var en løpetur i Lillehammer

Summary: Anger sier at han fikk ekstra energi av å ha kjæresten og familien til stede under sprinten.


Forsvarsminister forsvunnet på mystisk vis

Ingen har sett Kinas forsvarsminister på en måned. Nå spør verden seg hvor Li Shangfu (65) kan være.  Nesten en måned har gått siden offentligheten sist så Kinas forsvarsminister Li Shangfu (65).  Han ble sist sett i slutten av august.  Men fortsatt finnes det ingen offisiell forklaring på hva som kan ha skjedd med statsråden. På en pressekonferanse i utenriksdepartementet mandag nektet talsperson Mao Ning å svare på et spørsmål om ministeren, og sa at det «ikke var et diplomatispørsmål», rapporterer Guardian. Men flere planlagte møter mellom Li og utenlandske forsvarstjenestemenn er allerede kansellert, og statusen for fremtidige møter er usikker.  For hvor er egentlig forsvarsministeren? Flere forsvinninger Det som skremmer mange er at han ikke er den første av president Xi´Jinpings betrodde tjenestemenn som brått forsvinner.  Utenriksminister Qin Gang er også tilsynelatende brått blitt borte, og er erstattet med en ny.  Midt i juli, da utenriksministeren hadde vært borte i tre måneder, ga et søk på «hvor er Qin Gang» på det kinesiske Google, et ganske suspekt «null treff», skriver Guardian.  Forsvinningene må ses i sammenheng med Kinas pågående kampanje mot korrupsjon, mener Kina-forsker ved NUPI, Hans Jørgen Gåsmyr. – Det har vært en stor opprydding for å få et rent og ubesudlet parti og partiledelse, forklarer han til VG. I partiet, regjeringen og myndighetsapparatet er det mange som blir «tatt» på ulike nivå, ikke bare det høyeste, som vi ser her, påpeker seniorforskeren. – Det uvanlige med dette er at noen som sitter i en så høy posisjon som dette forsvinner.  Fortsatt på departementets nettsider Forsvarsminister Li rakk ikke tjenestegjøre lenge. Han har bare sittet i stillingen siden mars. Også hans forgjenger møtte på problemer før han i hadde rukket å være i jobben ett år.  Både informasjon fra amerikansk etterretning og nyhetsbyrået Reuters hevder at det kan være snakk om mistanke om korrupsjon i forbindelse med anskaffelse av militært utstyr.  Men det kan neppe finnes klare bevis på korrupsjon, forteller NUPI-forsker Gåsemyr. For Gåsemyr har lagt merke til at ministeren ikke har blitt fjernet fra den offisielle kommunikasjonen som går rundt forsvaret, som nettsidene til Forsvarsdepartementet eller oversikten over forsvarsledelsen.  – Hvis de hadde vært noe mer alvorlig, eller om de eventuelt var kommet lenger i en prosess knyttet til mistanke og undersøkelser, hadde han blitt utestengt fra informasjonsflyten, og noen nye hadde kommet inn for ham, sier Gåsemyr til VG.  Husarrest – Hvor kan forsvarsministeren være da? – Det som ofte skjer er at vedkommende blir satt i en slags «hjemmekontor», eller husarrest, med restriksjoner knyttet til bevegelse. Det er Ikke en formell fengsling, men likevel en tydelig frihetsberøvelse, sier forskeren. – Jeg tror man her er i en fase der man samler informasjon, sier Hans Jørgen Gåsemyr. Det er ikke uvanlig når den type saker dukker opp i Kina, at det skjer bak lukkede dører, forklarer han. Det vil si, helt til det blir så alvorlig at det er rettssak på gang. For i Kina snakker man ikke om interne anliggende, forklarer forskeren. – Dette er en del av Kinas måte å opprettholde en intern kontroll på: Å ikke dele informasjon, eller i alle fall ikke dele informasjon før man er sikker på hva som ligger bak og ser konsekvensene av det. Se også Xi Jinping på besøk i Sør-Afrika:

Summary: Kinas forsvarsminister, Li Shangfu, har ikke blitt sett på nesten en måned og det er ingen offisiell forklaring på hans fravær.

Summary: Flere planlagte møter med utenlandske forsvarstjenestemenn er kansellert og statusen for fremtidige møter er usikker.

Summary: Forsvarsministerens forsvinning følger også etter den uforklarlige fraværet til Kinas utenriksminister, Qin Gang.

Summary: Forsker Hans Jørgen Gåsemyr mener at forsvinningene kan være relatert til Kinas pågående kampanje mot korrupsjon.


Nytt pensjonsforlik: Hever pensjonsalderen i staten

Du må jobbe lenger og en ordning for de såkalte sliterne skal også komme på plass. Det er syv partier nå enige om på Stortinget. Det skjer etter et nytt pensjonsforlik på Stortinget, etter en bred koalisjon mellom flere partier. Nestleder i Høyre, Henrik Asheim, sier til VG at Høyre, Venstre og KrF har stått i front for flere endringer i det kommende pensjonsforliket, og at de nå har fått gjennomslag. – Vi vil øke den alminnelige aldersgrensen for statsansatte og andre medlemmer i Statens pensjonskasse fra 70 til 72 år. Det betyr at aldersgrensen for ansatte i staten blir den samme som for ansatte i privat sektor. Arbeiderpartiets Tuva Moflag har vært saksordfører og ledet forhandlingene om pensjonsforliket på Stortinget. I enigheten står det også at det skal utredes tiltak for å gjøre det lettere å stå videre i arbeid utover de ordinære aldersgrensene i aldersgrenseloven (staten) og arbeidsmiljøloven, herunder vurdere bedriftsinterne aldersgrenser. Regjeringspartiene Arbeiderpartiet og Senterpartiet, den borgerlige trioen Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, samt SV og MDG er enige om det nye forliket.  Rødt og FrP er ikke med - les deres begrunnelse nederst i saken. Hovedelementene i pensjonssystemet skal ligge fast i ti år, noe som betyr at folk må jobbe lenger når de lever lenger. En ordning for de såkalte «sliterne» skal også komme på plass, og skal økes gradvis fra og med 1964-kullet - også kjent som «sliterordningen», melder NTB. Flere fagforbund, som LO, Spekter, Unio, YS og Akademikerne, fremholder overfor VG at de er fornøyde med den brede koalisjonen rundt pensjonforliket. Bred enighet Høyre i regjering foreslo å øke den alminnelige aldersgrensen for ansatte i staten fra 70 til 72 år. Noe av det første Støre-regjeringen gjorde, var å skrote forslaget. Men nå er det altså et bredt flertall på Stortinget enige om å øke grensen til 72 år. – Flere folk må forvente å jobbe lenger. Da er dette et viktig og forutsigbart grep vi gjør for den aldrende befolkningen. Dette sier noe også om hvordan vi som samfunn ser på eldre arbeidstagere, så dette er viktig for mange, forklarer Asheim. De som ønsker å gå av med pensjon i arbeidslivet når man fyller 70, kan fremdeles gjøre det, men det er nå altså satt en høyere øvre aldersgrense. – Hvorfor er det rettferdig og rimelig med en slik økning? – Det er fordi det finnes mange eldre, som har jobben som en viktig del av livet. Og så er det unektelig godt for helsen til mange å stå i arbeidslivet. Samtidig kommer nestlederen med litt selvkritikk: – Systemet har vært i overkant rigid, med mye pekefinger fra oss politikere, men nå kan vi ta bort pekefingeren. Det bidrar også til arbeidsgiver og arbeidstager får en annen relasjon, som er mer sunt og bærekraftig både økonomisk og sosialt for samfunnet.                                                                     Statsråden: – Historisk og bred politisk enighet – Jeg er glad for denne historiske og brede politiske enigheten om et mer rettferdig pensjonssystem. Avtalen illustrerer at vi kan samle solide flertall rundt løsninger som er bra for folk, og som kan stå over tid, sier arbeids- og inkluderingsminister Tonje Brenna i en uttalelse til VG om pensjonforliket. Brenna mener det ikke er en sparereform, men grep som gir mer rettferdig pensjon for folk, og forutsigbarhet for pensjonssystemet i årene fremover. – Arbeidskraften er vår klart viktigste ressurs, og et viktig mål med pensjonssystemet er å bidra til at folk kan stå litt lenger i jobb etter hvert som vi lever lenger. Samtidig er det behov for tiltak som gjør pensjonssystemet mer sosialt, spesielt for dem som av ulike årsaker ikke kan jobbe frem til pensjonsalderen, sier statsråden. – Veldig gledelig Samtidig forklarer Asheim at det blir viktig å beholde retten til å jobbe etter nådd særaldersgrense for de yrkene som har særaldersgrenser. I Hurdalsplattformen skriver regjeringen at de skal gjeninnføre denne.  Men nå er det altså flertall på Stortinget for å ikke gjeninnføre plikten til å fratre ved en viss alder. – Dette har vært viktig for oss i forhandlingene med de andre partiene. De som ønsker og har kapasitet til å stå i arbeid bør kunne gjøre det, selv om de har nådd en lav særaldersgrense. KrF har samarbeidet tett med Høyre for det nye forliket. – Det er veldig gledelig at vi sikrer retten til å stå lenger i arbeid for de eldre arbeidstagerne som ønsker det. Når pensjonssystemet er rettet inn slik at man skal jobbe lenger for å kompensere for at vi lever lenger, blir det helt feil at man har plikt til å fratre ved 70 år, sier finanspolitisk talsperson i KrF, Kjell Ingolf Ropstad, til VG. Også Venstre er tilfreds: – Vi lever stadig lengre, og er friskere i alderdommen. Da må vi tilrettelegge for de som ønsker stå lenger i jobb. Venstre er glade for gjennomslag for å øke grensen for oppsigelsesvernet i staten til 72 år, samt at fratredelsesplikten ved særaldersgrenser ikke blir gjeninnført slik regjeringen ville, sier nestleder Sveinung Rotevatn, til VG. Trakk seg i siste liten Frp-nestleder, Hans Andreas Limi, bekrefter overfor VG torsdag ettermiddag at de ikke er med på forliket. Frp trakk seg fra forhandlingen mandag. – Vi er ikke med. Årsaken til det er at vi konkluderte med at vi ikke kom til å gjennomslag for våre primærønsker i forhandlingene, forklarer Limi. Fremskrittspartiet fikk på sist måling, i midten av februar, et solid oppsving med hele 19,7 prosent – det beste resultatet for partiet på over elleve år. De er dermed det største partiet på Stortinget som ikke er med i koalisjonen. – Pensjon er en opparbeidet rettighet, og det har vært et viktig argument for oss. Samtidig har vi ønsket å styrke minstepensjonen, noe vi ikke har fått gehør for, sier 63-åringen. Rødt ble heller ikke med på forliket, selv om de har vært med i forhandlingene hele veien: – For Rødt handler dette om hvordan vi skal ivareta de som ikke har lønn og helse til å gå av når de vil, og sikre alle en verdig alderdom. Et pensjonssystem vi går med på må gå an å leve med for bussjåfører, butikkarbeidere og barnehagevikarer, sier Mímir Kristjánsson, stortingsrepresentant for Rødt, til VG.

Summary: Syv partier på Stortinget er enige om nytt pensjonsforlik.

Summary: Aldersgrensen for statsansatte økes fra 70 til 72 år, samme som privat sektor.

Summary: Hovedelementer i pensjonssystemet skal ligge fast i ti år.

Summary: FrP og Rødt er ikke med i pensjonforliket.