Staten ber om at sak om innleie holdes unna Efta-domstolen

Regjeringsadvokaten ber Oslo tingrett la være å sende innleie-saken til Efta-domstolen. – Vi er veldig overrasket, sier advokat Nicolay Skarning på vegne av bemanningsbyråene. Striden om det omstridte forbudet mot innleie av arbeidskraft fra bemanningsbyråer ruller videre. Flere saker verserer nå i norske domstoler og i Esa (Eftas overvåkingsorgan) som har åpnet sak mot Norge for brudd med EØS-retten. I en sak hvor staten er stevnet av bemanningsbyråer, har regjeringsadvokaten gått til det uvanlige skritt å be Oslo tingrett om å omgjøre en beslutning om å søke veiledning hos Efta-domstolen. – Erstatningssaken bygger på at staten har brutt EØS-avtalen, og det er helt vesentlig å få Efta-domstolens vurdering av dette. Uten en slik uttalelse er veien lengre, dyrere og mer usikker, sier advokat Nicolay Skarning i Advokatfirmaet Simonsen Vogt Wiig AS. Han representerer 9 bemanningsbyråer som krever 35 millioner kroner i erstatning fra fra staten. De mener innleieforbudet er ulovlig. Oslo tingrett vedtok 15. november å sende saken til Efta-domstolen for å få en såkalt rådgivende uttalelse om rettstilstanden. Avgjørelsen kan ikke ankes til høyere rettsinstans. Kan be om råd Samme dag var en annen konflikt knyttet til innleie oppe i Borgarting lagmannsrett. 29 bemanningsbyråer hadde krevd at innleieforbudet settes til side ved en midlertidig forføyning. De ba om at saken sendes til Efta-domstolen for uttalelse.  Det avviste Borgarting som ikke nødvendig. Regjeringsadvokaten (RA) mener at de to sakene har likhetstrekk og ber om at Oslo tingrett omgjør sitt vedtak: «På bakgrunn av lagmannsrettens konklusjon tillater staten seg derfor å be om at tingretten gjør en fornyet vurdering av om det er nødvendig å forelegge tolkningsspørsmål i vår sak.» Det skriver advokat Ida Thue hos RA i et brev til Oslo tingrett torsdag. En del av EØS-samarbeidet er at Efta-domstolen kan gi rådgivende uttalelser om fortolkningen av EØS- avtalen. Rykende uenige Advokat Thue viser til at adgangen til å stille spørsmål til Efta-domstolen forutsetter at den nasjonale domstolen mener det er «nødvendig». – Staten er positiv til å anmode om rådgivende uttalelser i saker hvor det er grunn til det. Forutsetningene for å anmode om en rådgivende uttalelse er imidlertid ikke til stede i vår sak, da eksisterende rettspraksis gir tilstrekkelig veiledning om alle aktuelle tolkningsspørsmål, skriver Thue. Advokat Nicolay Skarning er uenig: – Vi er veldig overrasket over Regjeringsadvokatens innspill, for Oslo tingrett har fattet sin beslutning. Det må staten akseptere, og sammenligningen med den midlertidige forføyningen i Borgarting lagmannsrett er malplassert. – Har verken staten eller regjeringsadvokaten lært noe som helst av NAV-skandalen? Det er ikke typisk norsk å være god når det gjelder tolkning av EØS-avtalen, skriver Skarning i en e-post. Advokat Thue svarer at «forføyningssaken og vår sak gjelder det samme regelverket for innleie».  – De EØS-rettslige spørsmålene er også i hovedsak de samme. Etter statens syn er det ingen relevante forskjeller mellom sakene som tilsier at behovet for foreleggelse er ulikt, skriver hun i en epost. Regjeringens mål er at arbeidstagere skal ansettes i faste stillinger i virksomheten hvor arbeidet utføres. Færre ansatt i byråene Regjeringsadvokaten legger også fersk statistikk fra SSB til grunn for å underbygge henvendelsen. Tallene viser at antallet ansatte i bemanningsforetakene har sunket fra 52.985 i første kvartal til 48.611 i tredje kvartal.  Nærmere 10.000 flere personer fast ansatt direkte i bedriftene etter lovendringen. – Tallene bekrefter derfor at regelendringene har den tilsiktede virkningen, ved at de fører til at flere får fast ansettelse direkte i brukervirksomhetene, skriver regjeringsadvokaten.

Summary: Ni bemanningsbyråer krever 35 millioner kroner fra staten for påstått ulovlig forbud mot innleie av arbeidskraft.

Summary: Regjeringsadvokaten ber Oslo tingrett ikke sende innleiesaken til vurdering ved Efta-domstolen.

Summary: Regjeringsadvokaten hevder at eksisterende rettspraksis gir nok veiledning.


Investorer satser millioner på Martinius (18)

Martinius Stenshorne (18) satser mot Formel 1. Det vil i år koste rundt 12 millioner kroner i Formel 3. Motorsport handler mye om penger. Dennis Hauger må hente inn over 20 millioner kroner til sin Formel 2-satsing i 2024. Martinius Stenshorne imponerte så stort i det såkalte FRECA-mesterskapet (2. plass og beste rookie) i fjor at han nå har tatt steget opp til Formel 3. – Det er ekstremt store penger. Det er en evig kamp, sier pappa Martin Stenshorne til VG. – Vi er så heldig å ha en avtale med All Road Management, som vi knyttet oss til i 2021. De har virkelig gått inn og tatt tak de siste årene. Det gjelder både sportslig og økonomisk - og de har et bredt nettverk, fortsetter faren. Sjef for All Road Management er Nicolas Todt, som har en mer berømt far, som heter Jean Todt og som var Ferrari-sjef den gang Michael Schumacher tok fem VM-gull på rad fra 2000 til 2004. Siden ble han president i det internasjonale bilsportforbundet. Sønnen har altså satset som manager i motorsport. I stallen hans er foruten Stenshorne, blant annet Ferrari-profilen Charles Leclerc, den gamle Formel 1-helten Felipe Massa og den ikke fullt så store Formel 1-helten Daniil Kvjat. – Nicolas Todt hjelper oss til å finne sponsorer og investorer, forteller Martin Stenshorne. – Ikke bare sponsorer? – Nei, vi har sikret oss gjennom investorer. De investerer selvfølgelig i håp om å tjene penger, så de vil få sin del av fortjenesten om det går som vi håper. De risikerer jo også å tape på investeringen sin. I noen år fremover vil de være en del av budsjettet vårt, forteller Martin Stenshorne. Viaplays Formel 1-kommentator Atle Gulbrandsen kommenterer dette slik til VG: – Det økonomiske bak Stenshorne virker veldig solid. Det er ikke vanlig at et management er med på å betale så mye som Martinius’ management gjør. Det viser at de har en enorm tro på Martiniuis. – De gjør også jobben lettere for Martinius og teamet rundt ham i Norge, for det er mange titall millioner kroner som skal på plass de neste årene. Martinius Stenshorne kjørte i fjor i det regionale europeiske mesterskapet, før han denne sesongen tar steget opp til Formel 3. Det er i alt ti løpshelger, som starter i Bahrain sammen med Formel 1 og Formel 2 denne helgen. Stenshorne gjorde en god figur på testen, som også var i Bahrain, forrige uke. ALT OM FORMEL 1-SESONGEN – Som de fleste andre som kjører formel-biler, så har jeg et klart mål om å komme til Formel 1, sier Martinius Stenshorne til VG. – Men det er sinnssykt få som får sjansen. Hvis jeg ikke blir Formel 1-fører, håper jeg at jeg kan bli heltidsfører og leve av racing.  – Det er et veldig lite nåløye å komme til Formel 1. Det er litt synd at det er sånn, og i år opplever vi også at ingen unge kommer inn som nye førere. De fleste teamene vil helst ha erfarne førere for tiden. HER KAN DU BESTILLE VGs FORMEL 1-MAGASIN

Summary: Martinius Stenshorne (18) satser mot Formel 1 og kjører i år i Formel 3, noe som vil koste rundt 12 millioner kroner.

Summary: Han har imponert stort i FRECA-mesterskapet, som har ledet ham opp til Formel 3.

Summary: Pappa Martin Stenshorne forteller om deres avtale med All Road Management, som hjelper sportslig, økonomisk og med å finne sponsorer og investorer.

Summary: Viaplays Formel 1-kommentator Atle Gulbrandsen uttaler at den økonomiske støtten virker solid, og viser enorm tro på Martinius Stenshorne.


Støres redningsplan: – Det har vært en brutal reise

SOLA/RENNESØY (VG) «Vendepunktet» er regjeringens nye buzz-ord. – 14 renteøkninger på to år. Det har vært en brutal reise, bekrefter Støre overfor VG. Men nå snur det, mener statsministeren. – Dette er ikke basert på et fromt håp fra min side. Prisstigningen flater ut. Norges Bank tegner et bilde av renten som skal ned. Markedet mener at den kommer til å gå raskere ned. Og da er vi ved det, som vi sier, et vendepunkt.  Han tror på bedre tider i år og neste år: – Statistisk sentralbyrå peker på en kjøpekraftforbedring på opp mot en prosent i år, og kanskje litt mer neste år. Så må man ta forbehold rundt alle spådommer i en tid som er så urolig som nå.   Men jeg mener igjen: Det er begrunnet håp om et vendepunkt, sier han.  Omstilling. Mulighet.  Mandag har Støre snakket til eliten av næringsliv og politikere i Rogaland på Solamøtet.  Tittelen var: «Mulighetene i omstilling». Før helgen var han på en tilsvarende konferanse for Trøndelag. Da het foredraget «Trygghet i en urolig tid. Omstilling skaper også muligheter». Begge talene handlet mye om «vendepunktet», men også om omstilling for å nå klimamål og få flere i jobb.  – Det er tydelig at du nå går rundt og håper på et vendepunkt. Er vendepunktet starten på din valgkamp foran stortingsvalget i 2025? – Det viktigste i folks liv må være det viktigste i politikken. Og det folk har erfart, det er det som er viktigst: At de etter de siste årene sitter igjen med mindre. At det mest nødvendige blir dyrere. At boliglånet tynger på en måte som gjør at annen planlegging blir vanskelig. Nå ser vi at norsk økonomi, i store tall, har klart seg godt gjennom den tiden. Det er tøft i bygg og anlegg. Men som jeg sier: Det er også skapt nye bedrifter og det er ansatt mellom 130 000 og 140 000 nye.  – Når kan folk – og Arbeiderpartiet – få glede av vendepunktet? – Nå når vendepunktet kan være nært, er det kanskje tøffest der ute. Familier og bedrifter kjenner trykket fra rente og gjeld. Nordmenn har høy gjeld og stort sett flytende rente. Situasjonen slik den har vært de siste årene, har gjort at andre viktige politiske saker for oss, som billigere barnehager, pensjon fra første krone og andre velstandsforbedringer, fått mindre oppmerksomhet av naturlige årsaker. Gjør noe. Raskt.  Støre har fått mange innspill fra partiorganisasjonen. Her er ett av dem: «Ikke bare si at «vi følger situasjonen tett» når det er en opplevd krise. Gjør noe. Raskt.»  Andre Ap-politikere, som VG har snakket med de siste ukene, har sagt at Støre og partiledelsen ikke har vist stor nok interesse for hvor vanskelig mange har hatt det, og erkjenne at Ap også er i krise med rekordlav oppslutning.  «Jonas må si rett ut at det er krise – og at vi må ta grep», sa Leif Lysvik, leder i Harstad Ap, til VG i desember.  – Har du forsømt kjernevelgerne, Støre? – På ingen måte, svarer han. – Jeg mener at dette har vært vår hovedsak, men vel vitende om at dette ville ta tid. Å ta imot titusener av flyktninger, bygge opp en støttepakke til Ukraina og håndtere strømstøtteordningen, det må håndteres underveis og på en trygg måte slik at folk kommer igjennom dette. – Partiet du leder har blødd mye, med tap av oppslutning. Er vendepunktet avgjørende for at dere skal gjøre et bedre valg i 2025?  – Det er en sammenheng her, ja, bekrefter Støre overfor VG. – Regjeringen kan ikke vedta kronekursen. Men vi må gjøre vår del av jobben. Og vi har bidratt med det, med ansvarlige budsjetter og riktige politiske valg. – Så når økonomien snur oppover, tror du at velgerne vil komme tilbake?  – Det vil jo alltid være et håp, sier han. Og mener at han fikk det klart vanskeligere enn forgjengeren: – Da Erna Solberg gikk av som statsminister, spådde hun at i 2022 ville prisstigningen være 1,3 prosent. Den ble 5,8 prosent. Så er ikke Norge alene i dette. I land som USA og Sverige har også renter og priser gått opp. En britisk konservativ statsminister og en tysk sosialdemokratisk forbundskansler opplever det samme. Det lar seg ikke gjøre på noen måneder å snu det. Men nå er vi på vei opp. Og da har jeg tro på også andre deler av Aps politikk: næringspolitikk, arbeidslivspolitikk, velferdspolitikk. – Så nå satser Ap alt på ett kort, og det er vendepunktet? – Nei, altså dette er jo ikke et enten eller. Vi kommer til å være i noen tøffe omstillinger uansett. Og vi har en internasjonal situasjon som krever mye av oss, som krigen i Ukraina. Jeg bruker mye tid på sikkerhetspolitikk, på forsvar og på å trygge Norge. Og mye tid på å håndtere hele energisituasjonen knyttet til energikrisen i Europa. Når økonomien går i minus for folk år etter år, så skygger det over veldig mye av det andre som skjer i samfunnet vårt. Men hvis det er snur, så tror jeg det kan snu det politiske bildet. Ingen direkte trussel  – Den svenske forsvarssjefen emner at de bør forberede seg på krig. Bør nordmenn også forberede seg på krig? – Vi skal sikre Norge mot å bli presset og påvirket negativt, og i verste fall ende i krig. Norge og Norden truer ingen. Vi forbereder ikke krig mot noen. Vi ser ikke i dag at det er en direkte militær trussel mot Norge eller Norden. Likevel mener Støre at folk må tenke igjennom hvordan en krise kan ramme:  – Jeg tror nordmenn må i større grad ta egne valg i sin private husholdninger for det uforutsette: Det kan være en sikkerhetspolitisk situasjon eller ekstremvær eller annet som gjør at du ikke kan handle på butikken som du pleier. Så alle bør tenke igjennom sin egen beredskap, hva du har et spiskammer, hva du har i en kjellerbod, sier han.

Summary: Statsminister Jonas Gahr Støre tror på et økonomisk vendepunkt for Norge og at dette vil påvirke Arbeiderpartiets (Ap) oppslutning positivt.

Summary: Ifølge Støre har prisstigningen nå flatet ut og veksten er på vei opp, og lytter til eksperter som spår at renten vil gå ned raskere enn forventet.

Summary: Overfor VG påpeker han at vanskelige økonomiske tider har overskygget andre viktige politiske saker, men en forbedring i økonomien kan endre det politiske bildet.


EU:s AI-besked: Måste stoppa Kina-metoden

EU-parlamentet röstar ja till en första reglering av AI-teknik. Målet: Att stoppa massövervakning genom ansiktsigenkänning. – Det kommer helt förbjudas, säger AI-experten Anna Felländer. Den nya AI-lagen kommer att ”sätta tonen över hela världen”, säger den rumänske parlamentsledamoten Gros Tudorache från Renew Europe. Regleringen beskrivs som den första i sitt slag och kan innebära ett totalförbud av  att använda AI för ansiktsigenkänning i realtid. Något som används frekvent i bland annat Kina. – Det är ett första försök att ta hand om negativa effekter, etiska risker och legala övertramp för att vi ska kunna dra nytta av den här fantastiska teknologin, säger Anna Felländer, som driver företaget anch.AI. Svenskarna splittrade De svenska EU-parlamentarikerna var splittrade i frågan. Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna röstade emot förslaget då man anser att tekniken borde kunna användas för att bekämpa terrorism och förhindra kidnappningar. ”Otroligt att inte alla svenska ledamöter vill ge polis, tull och gränsbevakning rätt verktyg. Ansiktsigenkänning vid terrorbrott borde vara en självklarhet. Besviken över att C, L, MP och V valde att rösta emot vårt förslag. Därför röstade Moderaterna nej till AI-akten”, skriver moderaten Jessica Polfjärd på Twitter. C:s försvar Centerpartiets Abir Al-Sahlani försvarar dock partiets ståndpunkt: ”Jag röstade inte själv, eftersom jag är i New York. Men det mina kollegor röstade nej till är konstant obegränsad massövervakning i realtid. Ansiktsigenkänning med minimal fördröjning vid terrordåd och grova brott är tillåtet i förslaget EP stöttade. Om det godkänns juridiskt”, skriver hon på Twitter. Nu väntar kompromissförhandlingar med EU-kommissionen för att reda ut hur polisen ska kunna använda tekniken. Anna Felländer tror att regelverket kommer att mjukas upp med tiden. – Min bedömning är att man med stor sannolikhet överreagerar till viss del, men att alternativet är värre. Sen kommer vi troligtvis se att regleringen mjukas upp, säger hon.

Summary: EU-parlamentet röstar ja till en första reglering av AI-teknik med målet att stoppa massövervakning genom ansiktsigenkänning.

Summary: Den nya lagen beskrivs som den första i sitt slag och kan innebära ett totalförbud av att använda AI för ansiktsigenkänning i realtid.

Summary: Svenska EU-parlamentariker var splittrade i frågan, med Moderaterna som röstade emot förslaget och Centerpartiet försvarar sitt stöd för regleringen.


Bitcoin-händelsen som kan få kursen att rusa

Vart fjärde år inträffar en ”halvering” av bitcoin.  I år sammanfaller händelsen med en ökad efterfrågan på kryptovalutan – vilket enligt experter kan få kursen att rusa.  – Det är inte omöjligt att vi kommer upp på gamla rekordnivåer, säger Johan Javeus, senior ekonom på SEB. Var tionde minut utvinns 6,25 bitcoin som går till personen som producerade dem.  Förloppet kallas för ”mining” (på svenska: ”brytning”). Var fjärde år sker dock en så kallad ”halvering” av kryptovalutan vilket innebär att bitcoin-producenternas ersättning minskar med 50 procent. – Det här kommer att ske någon gång i april. Då kommer belöningen att gå ner till 3,125 bitcoin. Halveringen sker var fjärde år och kommer fortsätta att göra det tills alla 21 miljoner har utvunnits, säger Johan Javeus, senior ekonom på SEB.  Halveringen påverkar alltså inte antalet bitcoin som finns, utan antalet som tillförs på marknaden.  För den som äger bitcoin kommer innehavet inte att påverkas av själva halveringen – däremot brukar händelsen trissa upp kursen.    – Efter en halvering brukar värdet gå upp. Inte dagen efter, men över tid brukar man se det. Om du har en vara och minskar utbudet medan efterfrågan stiger eller är den samma, ja, då kommer priset att gå upp.  Miljardinflöde Vid tidigare halveringar har kursen i snitt ökat påtagligt det följande halvåret.  Men den här gången tror vissa experter att det kan bli en högre uppgång än vanligt.  – Den senaste månaden har vi sett ett jättestort intresse för bitcoin från institutionella investerare efter att SEC, USA:s motsvarighet till Finansinspektionen, för första gången godkände bitcoin för handel med börsnoterade fonder, säger Emelie Moritz, vd på Kryptomäklaren Safello.  Bland investerarna finns några av världens största fondförvaltare som Blackrock, Fidelity Investments och Grayscale.   – Det här har lett till ett miljardinflöde i bitcoin. Kursen har stigit med 26 procent de senaste 30 dagarna. Om det här fortsätter i samband med halveringen kan värdet stiga väldigt mycket. Hur mycket? – Det vågar jag inte svara på, det påverkas av omvärldshändelser och en rad andra faktorer. Men det kan stiga mycket.  Den 27 februari nådde Bitcoin all time high i SEK – något som Emelie Moritz delvis tror har att göra med den kommande halveringen.   – Det är främst en följd av att vår egen valuta har gått ner i värde i jämförelse med dollarn. Men det beror också på de stora investeringarna från Blackrock och andra finansiella institut och att halveringen är på gång. Det är mycket möjligt att vi kommer att se fler rekord längre fram i år.   Kan nå gamla rekordnivåer Johan Javeus säger att dagens bitcoinkurs inte är långt ifrån de gamla rekordnivåerna från 2021 då en bitcoin handlades för cirka 65 000 dollar (i skrivande stund är priset runt 51 350 dollar).  – Det är inte omöjligt att vi kommer upp på de nivåerna igen. Men man vet aldrig med krypto. Det som avgör är ofta det allmänna risksentimentet. När marknaden har stor aptit på högriskinvesteringar är kryptovaluta något som gynnas av det.  Både Johan Javeus och Emelie Moritz är noga med att poängtera att den som överväger att investera i bitcoin ska vara medveten om att det är en oförutsägbar tillgång.   – Det kan absolut vara ett bra läge att investera i bitcoin nu. Är man intresserad av krypto kan det vara smart att äga lite bitcoin. Men kursen kan svänga fort och det finns aldrig några garantier. Kom ihåg att sprida ut riskerna, säger Emelie Mortitz.  Johan Javeus säger att han själv inte skulle själv investera i bitcoin. – Bitcoin och andra kryptovalutor är enormt spekulativa tillgångar och vill någon trots det investera är tipset att börja med att läsa på och sedan aldrig satsa mer än man känner att man har råd att förlora. Han liknar bitcoin vid guld.  – Hittills är bitcoin inget som funkar för vardagsbetalningar och det kommer troligtvis aldrig att göra det. Det tar lång tid och kostar mycket om man ska göra liten betalning. Det är som fysiskt guld, vi har bestämt oss för att det är värdefullt, och köps bara som spekulation.

Summary: Bitcoin ska genomgå en ”halvering” i april, där utvinningen av kryptovalutan minskar med 50 procent, vilket påverkar antalet bitcoins som tillförs marknaden. Johan Javeus på SEB säger att detta kan driva upp bitcoin-värdet till gamla rekordnivåer.

Summary: Stort intresse för bitcoin från investerare som Blackrock och Fidelity, särskilt sedan SEC nyligen godkände handel med börsnoterade fonder, har ökat kryptovalutans kurs med 26 procent de senaste 30 dagarna.

Summary: Javeus och Emelie Moritz från Safello varnar för att bitcoin och andra kryptovalutor är oförutsägbara tillgångar och säger att potentiella investerare bör sprida sina risker och bara satsa det de har råd att förlora.


Lasse Berghagen är död. Han dog vid elvatiden på torsdagen. ”Lars Berghagen, vår Larsan, har i dag stilla somnat in efter en längre tids sjukdom. Som vi tidigare berättat genomgick han en hjärtklaffsoperation i september som kroppen aldrig återhämtade sig ifrån”, skriver familjen i ett mejl till TT. Den folkkäre artisten och programledaren blev 78 år. Artisten Lasse Berghagen är död, uppger familjen för TT. Han somnade in runt klockan elva i dag.  Lasse Berghagen låg nedsövd i flera veckor efter en hjärtoperation, men vaknade i slutet av september. Han avled på sjukhuset, uppger hans dotter Malin Berghagen, 57. Han har kämpat med hälsan en längre tid och tvingades ställa in flera framträdanden under sommaren. I början av september genomgick han en stor hjärtoperation eftersom läkare behövde byta ut hans hjärtklaff.  – När pappa åkte in senaste gången på sjukhus hade han en form av infektionskänsla och det visade sig att det satt bakterier i klaffen. Klaffen hade inte heller så bra kvalitet och därför fick han antibiotika. Det är därför som han har legat inne en tid. Men efter ett tag insåg läkarna att klaffen ändå behövde bytas ut då bakterierna hade brutit ner delar av den. Därför behövde man öppna upp för att också rensa bort allt, berättade dottern Maria Berghagen, 47, då. Uppstod komplikationer Under operationen uppstod komplikationer och Lasse Berghagen sövdes ner på Karolinska sjukhuset i Solna för att kroppen och organen skulle få vila.  – Det är en kritisk situation för pappa, sa dottern Malin Berghagen. I mitten av september gav familjen en positiv uppdatering om hans tillstånd.  ”Han gör myrsteg åt rätt riktning vår långe pappa Lars. Men stegen är små som sagt trots hans stora skor”, skrev döttrarna på Instagram. Lasse Berghagen skulle hyllats i ”Vilket liv!” i TV4 i början av september men avsnittet sköts upp i och med hans hälsotillstånd. I samråd med TV4 valde familjen till slut att sända programmet den åttonde oktober. Avsnittet sågs av en miljon tittare. Lång karriär Lasse Berghagen fick en nästan 60 år lång karriär.  Han skivdebuterade 1965 och släppte den älskade visan ”Teddybjörnen Fredriksson” 1969. Han blev så småningom en av Sveriges mest folkkära artister och programledare och ledde ”Allsång på Skansen” på SVT mellan 1994 och 2003.  Nu sörjs han av kollegor och vänner i branschen.  – Det är oerhört tråkigt och overkligt. Det känns konstigt att han inte är med oss längre. Han kunde ringa ibland och säga några vänliga ord. Det här är väldigt, väldigt sorgligt, säger Anders Lundin, som tog över allsången från Lasse 2003.  Under sitt första år som programledare för ”Allsång på Skansen” skrev Lasse Berghagen signaturmelodin ”Stockholm i mitt hjärta”, som används än idag.  Berghagen tävlade i Melodifestivalen tre gånger och vann med bidraget ”Jennie Jennie” 1975. På 60-talet samarbetade han med Benny Andersson och tillsammans skrev de bland annat ”Hej clown”. Lasse Berghagen var gift med Barbro ”Lill-Babs” Svensson mellan 1965 och 1968 och tillsammans fick de dottern Malin 1966. 1976 gifte han sig med Eva Berghagen, 71, och samma år föddes dottern Maria. Lasse Berghagen lämnar också efter sig flera barnbarn.  Så minns vi Lasse Berghagen:

Summary: Folkkäre artisten och programledaren Lasse Berghagen har avlidit vid 78 års ålder efter en längre tids sjukdom.

Summary: Han hade genomgått en hjärtklaffsoperation i september och lyckades aldrig återhämta sig.

Summary: Berghagens karriär sträckte sig över nästan 60 år och han var bland annat känd för att ha varit programledare för ”Allsång på Skansen” och för att ha skrivit låten ”Stockholm i mitt hjärta”.


Politiet ble varslet om Tahiras dødsfall fire ganger – gjorde ingenting

Gjennom flere år forsøkte nære familiemedlemmer å få norsk politi til å etterforske brannen der norsk-pakistanske Tahira døde. Likevel gikk det fem år før politiet gjenåpnet saken. Søndag skrev VG om dødsfallene til de to søstrene Hameeda og Tahira.  Hameeda (52) ble drept av sin ektemann på Jessheim i 2013. Da politiet etterforsket drapet, oppdaget de at hennes søster Tahira (42) døde etter en brann i Eidsvoll i 2008. Det lokale lensmannskontoret avhørte bare tre personer, før dødsfallet ble henlagt som et selvdrap samme år. Tahiras ektemann, som var i huset da Tahira brant, har forklart at hun helte tennvæske over seg selv og tente på. VG har fått innsyn i hele etterforskningen av Tahiras død. Dokumenter og e-poster viser hvordan flere av Tahiras nærmeste gjennom flere år forsøkte å få svar fra politiet om hva som egentlig skjedde da Tahira brant. Tahiras eksmann, 2008: Noen måneder etter at Tahira døde av brannskadene på Haukeland sykehus, oppsøkte hennes eksmann Eidsvoll og Hurdal lensmannskontor for å forhøre seg om etterforskningen og få svar på vegne av deres felles barn.  Ifølge Tahiras sønner fikk han aldri svar fra politiet.  Tahiras søster, 2008: I november 2008 søkte storesøster Hameeda tilflukt på et krisesenter. I et avhør med Ullensaker lensmannskontor fortalte hun om grove trusler – og at hun mistenkte at søsteren hadde blitt drept. Hun ba politiet etterforske saken nærmere.  Det skjedde ikke. Tahiras barn, 2011: Tre år etter morens død skrev eldstesønnen til Tahira, Haroon, et brev til politiet på vegne av de fire barna. Her ba de om svar på hva politiet har gjort for å undersøke morens dødsfall og påpekte at de manglet svar på hva som forårsaket brannen. Svaret fra politiet var at barna kunne komme og lese dokumenter i den avsluttede saken. Tahiras bror, 2012: I februar 2012 sendte Tahiras bror i Pakistan et brev til norsk politi der han opplyste at søsteren hans ble drept i Norge i 2008 og at han hadde viktig informasjon om saken. I juni samme år fikk broren svar om at dødsfallet hadde blitt etterforsket av Romerike politidistrikt, men at ingenting tydet på at det har skjedd noe kriminelt. Til tross for alle henvendelsene var det ingen som undersøkte Tahiras dødsfall nærmere. Først da hennes storesøster Hameeda ble drept av sin ektemann i 2013, ble lillesøsterens død gjenåpnet. Samme år ble Tahiras nye ektemann siktet for drap. Saken mot ham er senere henlagt. VG har spurt Øst politidistrikt hvorfor ingen så på saken før Hameeda døde: – Hvorfor førte ikke de fire henvendelsene til at saken ble gjenåpnet? Politiinspektør Lars Reinholdt-Østbye i Øst politidistrikt svarer at Tahiras dødsfall ble kodet som drap 13. september 2013. – Hvilke vurderinger som ble foretatt forut for dette er etter vår vurdering dessverre ikke mulig å svare på i dag, skriver han i en e-post. Politidistriktet svarer for både Eidsvoll og Hurdal lensmannskontor og Ullensaker lensmannskontor som ble kontaktet av Tahira familie i 2008. – Ventet og ventet Eldstesønnen Haroon var 17 år da moren brant. Etter at Tahira døde, ventet han på å høre fra politiet. – Jeg var så ung og visste ikke hvordan systemet fungerte, så jeg ventet på at politiet skulle kontakte oss. Jeg ventet og ventet og ventet. Jeg husker jeg tenkte: Hvorfor vil ikke politiet snakke med oss? Etter hvert mistet han håpet om at politiet ville finne ut hva som skjedde. – Det var en veldig vanskelig periode, sier Haroon i dag. – Til slutt hadde det gått så lang tid, så jeg tenkte at det jeg hadde å fortelle ikke betydde noe. I 2011 skrev han brev til politiet og ba om svar. Heller ikke det førte til at saken ble gjenåpnet. Etter at Tahiras søster ble drept i 2013, siktet politiet Tahiras ektemann for drap. Drapssiktelsen ble henlagt på bevisets stilling i 2015. Både statsadvokaten og riksadvokaten har beskrevet den opprinnelige etterforskningen fra 2008 som mangelfull og utilstrekkelig. – Dette er en tragisk sak, og vi har forståelse for at familien til avdøde mener politiet ikke gjorde en god nok jobb i 2008, skriver politiinspektør Lars Reinholdt-Østbye. – Vi er enige med riksadvokaten at saken burde vært prioritert høyere og etterforsket på en bedre måte. Vi må ta høyde for at dette kunne ha bidratt til et annet utfall, selv om det er vanskelig å si med sikkerhet i ettertid. Politiinspektøren understreker at alle er å anse som uskyldige inntil det motsatte er bevist og at det ikke foreligger noen dom i saken. VG har vært i kontakt med ektemannen til Tahira, som ikke orker å snakke om saken. I avhør med politiet har han forklart at han gjorde det han kunne for å redde Tahira og at han synes det er vondt at andre tror det var han som tente på henne. – Tapet av Tahira i 2008 var smertefullt for min klient. Han gjorde det han kunne for å bistå under politiets etterforskning, både i 2008 og i 2013. Med rette ble saken henlagt, sier hans forsvarer Jørund Lægland. – Vi mener politiet endevendte saken i 2013, noe som førte til at det dukket opp nye og viktige opplysninger – uavhengig av kvaliteten på politiets etterforskning av dødsfallet i 2008. Forsvareren skriver at etterforskningen i 2013 førte til at hans klient gjenopplevde den svært dramatiske og traumatiske hendelsen fem år før.

Summary: Nær familie forsøkte i flere år å få norsk politi til å etterforske dødsfallet til norsk-pakistanske Tahira, som døde i en brann i 2008.

Summary: Gjenåpningen av saken skjedde da Tahiras søster, Hameeda, ble drept av sin ektemann i 2013. Samme år ble Tahiras ektemann siktet for drap, men saken mot ham ble senere henlagt.

Summary: Tahiras ektemann nekter for å ha noe med Tahiras død. Han sier han forsøkte å redde henne da hun sto i brann.


Fikk skattesjokk etter brann: – Reglene er jo helt ville

Huset til Odil og Magne Grini brant i en dramatisk brann. Men det var først to år senere de fikk det store sjokket.  – Vi ble bare avfeid av Skatteetaten, sier ekteparet. Ved 18.30-tiden mandag 26. juli 2021 slo lynet ned i huset til Odil (68) og Magne Grini (66) i Skien. – Det var et ekstremt kraftig smell, forteller de. De trodde imidlertid ikke lynet forårsaket noen skader, utover en sikring som gikk.  Rundt midnatt gikk Magne og la seg, mens Odil satt i stua og så på fjernsynet. Plutselig gikk brannalarmen. – Vi løp ut i gangen til trappa opp til 2. etasje. Der oppe så vi at det var fullt av tett, grå røyk. Vi måtte bare komme oss ut. Lynet har trolig slått ned i det elektriske anlegget. Det førte til varmgang i veggen, ifølge brannvesenet. I seks timer har brannen ligget og ulmet inni veggen, før røykvarsleren oppdaget den. – Vi merket ingenting, sier ekteparet. Røyklukt Brannvesenet brøt opp veggen, og greide å slukke brannen. Huset ble dermed ikke totalskadet. Men hele huset var kraftig røyskadet, i tillegg til vannskader og brannskader. – Det luktet kraftig røyk på branntomta, forteller ekteparet. De ble innlosjert på hotell. I 60 dager bodde ekteparet på et ordinært dobbeltrom. – Etter hvert ønsket forsikringsselskapet at vi fant et sted å bo inntil huset vårt var gjenoppbygd. På grunn av de omfattende røykskadene, tok imidlertid restaureringen svært lang tid. Over 60 år Ekteparet har bodd i den brannskadde boligen i mange år. Magne kjøpte huset av sin far i 1988. – Det er barndomshjemmet mitt, forteller Magne. Jeg har totalt bodd der i over 60 år. Før brannen hadde de ingen planer om å flytte til en lettstelt leilighet, slik mange på deres alder velger å gjøre. De trivdes godt i det romslige huset. Men da de skjønte at gjenoppbyggingen var komplisert, og at de måtte vente lenge på tilbakelevering, bestemte de seg for å kjøpe en annen bolig – i stedet for å leie. De kjøpte en leilighet i nabokommunen Porsgrunn, bare et par kilometer unna. – Men det skulle vi komme til å angre på, sier ekteparet nå. To år Det var svært utfordrende å fjerne røyklukten som hadde satt seg i det brannskadde huset. – Til slutt måtte hele taket skiftes. Først da forsvant lukta, forteller Magne Grini. 18. juli sist sommer, nesten på dagen to år etter brannen, fikk de tilbakelevert boligen. Ekteparet trives imidlertid godt i den nye leiligheten sin, og vil nyte pensjonisttiden der.  Derfor ble den restaurerte brannskadde boligen like etter tilbakeleveringen lagt ut for salg. I slutten av september ble den solgt til ny eier. – Helt vilt Skatteetaten regner den brannskadde boligen som sekundærbolig, med de skattemessige konsekvensene det får.  Årsaken er at ekteparet Grini har kjøpt et annet hjem mens restaureringsarbeidene pågikk, og ikke bare leid en annen bolig. – Reglene er jo helt ville, sier Magne Grini. – Vi har prøvd å forklare situasjonen vår. Men vi blir bare avfeid av Skatteetaten, sier kona Odil. Ved salg av sekundærbolig må man betale 22 prosent av fortjenesten i skatt. Magne Grini kjøpte boligen av faren sin for 600.000 kroner i 1988.  I høst ble den solgt for 4,04 millioner kroner. Når paret trekker fra salgsutgiftene, er det igjen ca. 3,3 millioner kroner som ekteparet i utgangspunktet må skatte av. Det utgjør ca. 730.000 kroner i ekstra skatt, fordi boligen nå regnes som sekundærbolig og ikke primærbolig. Skatteetaten ønsker på grunn av taushetsplikten ikke å svare på spørsmål om enkeltsaker, opplyser senior kommunikasjonsrådgiver Ernst Larsen i presseavdelingen i Skatteetaten. Brukshindring Normalt fortsetter man å opparbeide botid når man er hindret fra å bruke boligen, en såkalt brukshindring.  Det kan være ved plutselige hendelser som brann, flom og skred, og når helsa slår seg vrang – og man havner på sykehjem eller på en annen helseinstitusjon, eller når man flytter på grunn av jobb – og ikke selger boligen på det tidligere bostedet. – Et typisk eksempel er når man bor i Oslo, og får ny jobb eksempelvis i Bergen. Da fortsetter man å opparbeide botid for boligen i Oslo, såfremt man leier bolig på arbeidsstedet, sier advokat Øistein Olsen Krokmoen i forbrukerorganisasjonen Huseierne. Kontant svar Men skattefritaket gjelder altså kun når man ikke kjøper ny bolig. Da ekteparet ble klar over at deres mangeårige primærbolig ikke lenger regnes som primærbolig, søkte de Skatteetaten om å få flytte botid fra leiligheten til huset, slik at det brannskadde hjemmet kan selges uten at de får mange hundre tusen kroner i ekstra skatt. 10 dager senere kom et kontant svar fra Skatteetaten: Foretas det gjenoppbygging etter brann innen rimelig tid, er praksis at eier- og brukstiden kan regnes fra boligen ble kjøpt. Men seniorrådgiveren som har svart, viser til Skatteetatens håndbok «Skatte-ABC», hvor det heter at dette ikke er mulig dersom man flytter til en annen bolig man eier. Det gjelder selv om boligen man bodde i blir ødelagt i brann. – Brukstiden avbrytes når skattyter bosetter seg i en annen bolig som han eier. Botid kan derfor ikke flyttes fra leiligheten til huset, skriver seniorrådgiveren i Skatteetaten i brevet til ekteparet. – Rigid  Ekteparet hadde aldri forventet at de skulle risikere mange hundre tusen kroner i ekstra skatt fordi huset deres ble brannskadet og ubeboelig i to år. – Reglene er utrolig rigide. Det virker ikke som det er rom for tolkning når det oppstår en brann som er helt utenfor vår kontroll, sier Odil Grini. – Regelverket virker å være lite gjennomtenkt, sier mannen Magne. Han mener brann og andre plutselige hendelser som flom og skred må være en gyldig brukshindring, uavhengig av om man kjøper eller leier en annen bolig under restaureringen. Ingen advarte Magne Grini påpeker at ingen advarte dem mot å kjøpe leilighet, og heller bare leie. – Forsikringsselskapet vårt, Fremtind Forsikring, var opptatt av at vi skulle finnes oss et annet sted enn hotellet vi først bodde på. Men heller ikke de informerte oss om at vi ikke måtte kjøpe noe, sier Magne Grini, og legger til: – Tabben vår var ganske enkelt at vi ikke bare leide mens vi ventet på gjenoppbyggingen. Da hadde vi sluppet skatt. Fremtind Forsikring vedgår at de ikke har fokus på å gi råd som kan hindre skattefeller. – Vår hovedkompetanse i kontakt med kundene er innen forsikring og forsikringsoppgjør. Derfor gir vi sjelden råd om kjøp eller salg av boliger til kundene våre, sier kommunikasjonssjef Anette Grønby Rein i Fremtind Forsikring. Hun legger til: – Hvis en kunde ønsker råd om alternative boligløsninger, anbefaler vi dem å kontakte sin bankrådgiver. – Ulogisk Magnes storebror Kjell Arne Grini har engasjert seg i skattesaken. – Skatteetaten greier ikke å se det ulogiske. Politikerne har kanskje heller ikke tenkt på denne urimeligheten, sier han. Den vanligste brukshindringen er flytting på grunn av jobb, ifølge forbrukerorganisasjonen Huseierne. De erfarer at mange boligeiere misforstår reglene, og tror de kan kjøpe ny bolig – samtidig som brukstiden løper i den gamle boligen. – Mange ønsker jo å eie boligen de skal bo i når de ikke kan bruke tidligere bolig, forklarer advokat Øistein Olsen Krokmoen i Huseierne. – Ukentlig Men ved kjøp går de i skattefella. – Det fremgår ikke klart av loven at man ikke kan opparbeide botid på to adresser samtidig. Kjøper man en ny bolig, vil man kun opparbeide botid der man kjøper, og ikke på eksisterende bolig. Dette går dessverre mange hus forbi, fordi loven ikke er tydelig nok, sier Olsen Krokmoen, og legger til: – Vi ser dessverre denne typen situasjoner relativt ofte. – Hva er relativt ofte? – Nesten ukentlig. Det kommer som en overraskelse på folk at de tror de har en gyldig brukshindring, også har de ikke det likevel.  Huseierne mener politikerne bør gjøre reglene enklere å forstå, eller å forbedre regelverket, slik at boligeierne kan få solgt skattefritt når de har en brukshindring. – Hvordan reagerer de du snakker med når de skjønner at de må betale gevinstskatt? –De opplever det som urimelig. De er jo reelt sett forhindret fra å bo i boligen de flyttet fra, fordi det har skjedd noe uforutsett. Skattereglene Magne Grini er en nevenyttig mann. Han har gjort svært mye med barndomshjemmet sitt i de over 30 årene han har eid det. – Huset var modent for oppgradering da jeg overtok. Jeg totalrehabiliterte, og etter det har jeg i alle år vedlikeholdt godt, forteller han, og viser Dine Penger en grundig dokumentasjon på alt han har gjort med boligen. Skattereglene er slik at påkostninger og vedlikehold kan legges til kjøpesummen (som på skattespråket kalles inngangsverdien) fra boligen ble kjøpt, slik at beløpet for beskatning blir lavere. For ekteparet Grinis del betyr det vedlikehold og påkostninger fra boligen ble kjøpt i 1988. Dermed blir gevinstskatten mindre. På Skatteetatens sider er det en detaljert oversikt over hvilke påkostninger som kan regnes med. Håper på skattefritt – Ifølge beregningene jeg har gjort, skal salget av barndomshjemmet mitt likevel bli skattefritt, dersom Skatteetaten godkjenner summene mine, sier Magne. – Dere kunne flyttet tilbake til den restaurerte boligen som ble brannskadd, og bodd der i ett år for å slippe gevinstskatten. Hvorfor gjør dere ikke det? – Vi bestemte oss for at vi ikke ville det. Å flytte i vår alder er ikke gøy. Vi vil ikke flytte frem og tilbake, og tar heller kampen for å få gjort boligsalget skattefritt. Dine Penger har spurt Skatteetaten om tall for hvor mye boligeiere har fått økt inngangsverdien med på sine sekundærboliger. Men Skatteetaten har ingen konkrete tall å dele, ifølge senior kommunikasjonsrådgiver Ernst Larsen. Advokat Øistein Olsen Krokmoen i Huseierne har ikke sett på oversikten til Grini. Men på generelt grunnlag sier han at boliger kjøpt helt tilbake på 1980-tallet, som hovedregel ender med å bli skattlagt i millionklassen. – Det er lettere å komme ned i null dersom man kjøpte for noen få år siden, sier han. Er du opptatt av personlig økonomi? I magasinet Pensjon får du 100 sider om AFP, folketrygden og økonomien som pensjonist. Det kan kjøpes i dagligvarebutikker over hele landet, eller bestilles i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: Odil (68) og Magne Grini (66) fra Skien opplevde en dramatisk brann i sitt hus i juli 2021, etter at lynet slo ned i huset.

Summary: Dette førte til at de måtte flytte til et hotell og senere bare leie en leilighet i to år inntil huset var restaurert. Imidlertid valgte de å kjøpe en leilighet istedenfor å leie.

Summary: Da deres restaurerte hus ble solgt, behandlet Skatteetaten det som en sekundærbolig, som medførte skattemessige konsekvenser. Dette ble en overraskelse for ekteparet, da de mener det fortsatt bør bli regnet som deres primærbolig.

Summary: Skatteetaten påpekte at fritaket bare gjelder hvis man ikke kjøper en ny bolig. Ekteparet ble bedt om å betale 22% av fortjenesten i skatt, noe som utgjør rundt 730 000 kroner i ekstra skatt.


Ny bok: Nato gjorde «fatal feil» før Ukraina-krigen

En tidligere toppleder i Nato hevder at alliansens beslutning om ikke å svare militært hvis Russland angrep Ukraina, kan ha støttet opp om president Putins beslutning om å starte en fullskala invasjon.  I en ny bok skriver tidligere assisterende visegeneralsekretær i Nato, Stefanie Babst, at avgjørelser som Nato tok som svar på den russiske invasjonen, førte Vesten ut i et «fatalt strategisk dilemma»:  Til tross for betydelig vestlig støtte, må ukrainerne bære den blodige byrden av krigen, mens verken Nato eller EU kan påvirke krigens militære utfall, påpeker hun i boken. – Jeg hadde ønsket at Nato lot være å melde hva de allierte ikke ville gjøre: At de ikke ville etablere en flyforbudssone over Ukraina, at de ikke ville involvere seg direkte i krigen, sier Stefanie Babst i et intervju med VG. Tvetydighet I boken omtaler hun Nato-landenes blanke avslag  av det russiske kravet i desember 2021 om å trekke seg ut av Øst-Europa, og at alliansen samtidig sa seg villig til å forhandle. Da sto titusener av russiske soldater på grensen mot Ukraina. «Det var etter min mening en fatal feil», skriver hun i boken «Sehenden Auges» som kommer ut i Tyskland denne uken.  Ifølge Babst burde Nato ha krevd full russisk tilbaketrekning som vilkår for forhandlinger.  Alliansens mange «nei» beseglet Ukrainas skjebne, hvor de måtte stå alene mot Russlands aggresjon. I stedet burde Nato ha benyttet seg av strategisk tvetydighet, argumenterer hun. Ulike interne syn – Jeg kan forstå hvorfor Nato gjorde det slik: Det var ulike syn internt i Nato. USA ledet an, og europeerne fulgte etter. Alle var redde for at Russlands invasjon kunne spille over på Natos territorium, sier Stefanie Babst, som sluttet i Nato i 2020.   – Men det føyde seg inn i en serie beslutninger som overbeviste Putin om at han ikke ville bli straffet militært, uansett hvilke krigsforbrytelser hans tropper begår i Ukraina, legger hun til. I boken skriver hun at Natos strategiske kommunikasjon i realiteten ga Putin forsikringer om at han ikke ville møte Nato-soldater i Ukraina. – Dermed kunne Putin starte en full konvensjonell krig i Ukraina, ut fra antagelsen om at vi i Vesten ikke ville foreta oss noe. Jeg mener dette var en svært beklagelig strategi fra Nato-landenes side, sier Babst. Medlemskap  Hun skriver at det samme gjentok seg i spørsmålet om Nato-medlemskap for Ukraina. Å hindre dette var et av Russlands argumenter for å gå til krig.  – Kort tid etter at president Zelenskyj uttrykte ønsket om medlemskap i Nato, rykket noen av Nato-landene, Frankrike og mitt eget land Tyskland ut og sa nei, at de ikke ønsket det og hvorfor det ikke hastet. De kunne i stedet ha sagt: «Vi vurderer våre opsjoner. Du får vente og se hva som skjer, president Putin.» Men det gjorde de ikke, sier hun. Nato svarer: Russlands ansvar VG har forelagt denne artikkelen for Nato. En talsperson for Nato skriver i en e-post at det er Russland som må bære det hele og fulle ansvar for krigen, og bruddene på internasjonal lov. – Før krigen ble Russland tilbudt en rekke muligheter til å deeskalere  og velge en diplomatisk kurs. Men Russland tok aldri tilbudene om forhandlinger på alvor - Nato har konsekvent gjort det klart at Ukraina har rett til selv å velge sine sikkerhetsløsninger, og at Nato fortsatt vil holde døren åpen for nye medlemmer. Det var også generalsekretær Stoltenbergs budskap da han besøkte Ukraina i forrige uke, skriver talspersonen i en kommentar til boken. – Tegn på svakhet Forfatteren viser til at den tyske forbundskansleren Olaf Scholz utelukket våpenleveranser til Ukraina etter et møte med Stoltenberg i januar 2022 - for så å ombestemme seg få dager etter krigsutbruddet.   Bare dager før krigen, stoppet Scholz godkjennelsen av gassrørledningen Nord Stream 2 fra Russland til Tyskland. – Ideen om å gjøre det vanskeligere for Kreml å beregne egen risiko gjennom målrettet strategisk tvetydighet, nådde aldri fram, sier Babst. Nedlagt av Stoltenberg  Stefanie Babst var ansatt i Natos internasjonale stab i 22 år fram til 2020. De siste årene ledet hun en gruppe som analyserte fremtidsbildet og ga råd til Natos sivile og militære toppledelse, inntil generalsekretær Jens Stoltenberg besluttet å legge ned denne enheten. I boken argumenterer hun for å isolere Russland mest mulig, slik Vesten gjorde under den kalde krigen. – Vi sier at vi vil støtte Ukraina så lenge det trengs. Beklager, men det er ikke et strategisk mål. Vi må være tydeligere. Vi skal avskrekke Russland, men vi må ta hele verktøykassen i bruk for å redusere Russlands innflytelse, og isolere Russland maksimalt. I boken beskriver jeg en ny strategi for å begrense Russland, sier Stefanie Babst. – Denne krigen er ikke bare mot Ukraina, men mot hele Vesten, våre demokratiske styresett og måten vi lever på. Og den vil vare lenge, legger hun til.

Summary: Tidligere assisterende visegeneralsekretær i NATO, Stefanie Babst, mener NATO-landenes klare beskjed om ikke å svare militært ved russisk angrep på Ukraina, kan ha bidratt til Putins beslutning om fullskala invasjon.

Summary: I ny bok hevder Babst at NATO burde ha krevd full militær tilbaketrekning fra grensen før forhandlinger, istedenfor å avslutte Russlands forhandlingsutspill.

Summary: Babst foreslår i boken at Russland bør isoleres mest mulig og at hele verktøykassen må tas i bruk for å begrense deres innflytelse.

Summary: I en kommentar til boken, sier en talsperson for Nato at krigen i Ukraina fullt og helt er Russlands ansvar.


Flickans rädsla: Vill inte prata om blodet på väggarna

Under måndagen spelades videoförhör med flickan upp i Lunds tingsrätt.  Hon berättade att hon misshandlats, låsts in och utsatts för svält.  Men när hon fick frågor om blodet på väggarna blev hon tyst.  – Jag vill inte prata om det, säger flickan.  I dag fortsatte rättegången i Lunds tingsrätt mot den man och kvinna som misstänks ha förgiftat och misshandlat sin sexåriga dotter. Under måndagsmorgonen spelades videoförhör med flickan upp i rättssalen.  Flickan berättade om hur hon tvingades sitta naken, fastbunden i familjens tvättstuga. Hon frös mycket och bad flera gånger sin pappa om kläder.  Tidigare på förmiddagen berättade flickan om tiden då familjen bodde i ett annat hus. Då var hon inlåst i ett kalt rum med endast en säng utan sängkläder.  Hittade flickans blod på väggar Förhöret går bra tills förhörsledaren frågar om fläckar på väggarna. Fläckar som är flickans eget blod. Då reagerar flickan starkt: – Jag vill inte prata om det. Nej!  Förhörsledaren försöker beröra ämnet igen och säger med mjuk röst:  – Vi kan ju se att det är ditt blod. Hur kommer ditt blod dit? Men här tar det stopp. Flickan visar tydligt att hon inte vill prata om sina skador eller varför det är blod på väggarna i hennes rum.  Efter en stund förtydligar flickan att hon är rädd:  – Jag tycker inte om det. Det är läskigt för mig.  Tortyrliknande misshandel Föräldrarna är åtalade för synnerligen grov misshandel, tre fall av grov misshandel, två fall av olaga frihetsberövande och grov fridskränkning. Enligt åtalet har de misshandlat henne under tortyrliknande former, tvingat henne att dricka ättika och haft henne bunden i en bilbarnstol.  I ett förhör har förhörsledaren tagit med en bilbarnstol. Förhörsledaren frågar flickan hur hon var bunden. – Jag vill inte prata om det. Varje gång jag pratar om det så blir jag ledsen.  Visar hur hon bands Flickan föreslår att hon ska visa. Då visar hon hur hennes armar var hopbundna med en rem från bilbarnstolen. Förhörsledaren frågar vem som bestämt det.  – Mamma bestämde det. För hon tyckte att jag luktade äckligt.  Hur hårt satt repet om benen? – Hårt, säger flickan  När förhörsledaren leder in samtalet på mamman och pappan så är flickan tydlig med att hon inte vill träffa dem. – De har redan gjort mig illa. Jag vill inte bo med dom. De har slagit mig och låst in mig och puttat mig, säger hon. ”Mamma har lurat mig” Allt uppdagades natten till julafton 2022 när flickan kom in till akuten. Då var hon döende och hennes magsäck var så förstörd av ättika att den fick opereras bort.  Föräldrarna nekar till brott och menar att flickan druckit ättikan själv. Men det är en version polisen inte tror på.  Polisen misstänker att föräldrarna har sagt till flickan att inte prata med polisen om hur hon fick i sig ättikan.  Det tyder även saker hon säger i förhöret på.  – Mamma har lurat mig att polisen tar barn. Jag tycker inte om när de skojar så där, säger flickan.  Förhörsledaren försöker förklara för flickan att hon inte behöver vara rädd för sina föräldrar. Hon illustrerar det genom att ha med små leksaksgubbar. Två av dem får föreställa flickans mamma och pappa. De gubbarna placeras i var sin burk med lock på. Förhörsledaren förklarar att föräldrarna sitter var för sig i häkte.  Flickan undrar om de får mat. Ja, det får de, förklarar förhörsledaren.  Flickan är orolig för hur de ska gå för hennes syskon. – Ni får inte ta mina syskon. Mamma och pappa får ni ta men inte mina syskon, säger hon.  Flickans mamma och pappa sitter helt stilla och tysta när videoförhören spelas upp. Rättegången mot föräldrarna pågår in i januari.

Summary: Rättegången i Lund mot föräldrarna som är misstänkta för att ha förgiftat och misshandlat sin dotter fortsatte under måndagen, där videoförhör med den sexåriga flickan spelades upp.

Summary: Flickan berättade om misshandeln och att hon blivit inlåst.

Summary: Föräldrarna är anklagade för mycket grov misshandel, inklusive tortyrbetingelser, och två fall av olaga frihetsberövande. Rättegången pågår till januari.


Norge deltar i operasjon: – I aller høyeste grad risiko

Orlogskaptein Tor Ivar Strømmen mener at det er risiko for trefninger i Rødehavet mellom allierte og houthi-opprørere. Norge har besluttet å bidra med ti stabsoffiserer til operasjon «Prosperity Guardian».  Den internasjonale operasjonen har til hensikt å sikre sivil skipsfart i Rødehavet, samt avskrekke den Iran-støttede Houthi-militsen i Jemen Dermed går Norge sammen med USA, Bahrain, Canada, Frankrike, Italia, Nederland, Spania og Seychellene. – Med en slik operasjon vil man forsøke å nøytralisere våpnene som houthiene har tilgjengelig, og som de kan angripe skip med. Hittil har de først og fremst brukt droner, sjømålsmissiler, småbåter og helikoptre for innsetting av soldater, sier orlogskaptein Tor Ivar Strømmen til VG. Han er forsker ved Sjøkrigsskolen. – Det er sjømålsmissilene som er den vanskeligste trusselen å håndtere, og derfor er det nødvendig for de militære fartøyene i Rødehavet å ha områdeluftvern, altså langtrekkende luftvern. Den type luftvern har ikke Norges fartøy. Statsminister Jonas Gahr Støre sier til VG at Norge ikke har planlagt å sende marinefartøy til Rødehavet. – Når det gjelder denne operasjonen, hvordan vurderer du risikoen for at
marinefartøyer skal bli beskutt i Rødehavet? – Så lenge det skytes missiler og man benytter seg av droner, vil det alltid være risiko for at dette skal treffe marinefartøyer i stedet for sivile fartøyer. Vi har allerede sett at houthiene har angrepet feil fartøy, og også ved en anledning skutt mot et amerikansk orlogsskip, sier Strømmen. – Det er altså i aller høyeste grad risiko for at også marinefartøy skal bli beskutt. Men våre allierte er forholdsvis kapable til å forsvare seg mot slike trusler, så det er ikke en veldig stor trussel. Norges bidrag – Hvor stor risiko er det for at houthienes droner, missiler eller fartøy kan bli
skutt ned? – Dersom det kommer noe sånt mot våre alliertes fartøy, vil det bli ansett som trusler og skutt ned. Strømmen tar også for seg et langt mer farlig scenario. – Det som derimot er langt mer farlig, er om man velger å ta ut missilbatterier og flyplasser på land for å forhindre houthienes angrep.  – I så fall vil det oppstå en betydelig fare for at Iran kan dras mer direkte inn i konflikten, og derfor tror jeg at man vil være tilbakeholden med å gjøre akkurat det. Pressevakt Andreas Lander i Forsvaret sier til VG at fartøyene som deltar i operasjonen i Rødehavet vil operere i internasjonalt farvann, og nasjonene som bidrar med militære fartøy utarbeider egne nasjonale engasjementsregler.  – Engasjementsreglene gir rammer for den faktiske maktanvendelsen, sier Lander. Videre sier han at de norske stabsoffiserene vil bidra med unik og ettertraktet kompetanse. – Denne oppgaven innebærer å koordinere sivil og militær skipstrafikk. Gjennom å holde oversikt over militære operasjoner og sivil aktivitet vil de norske stabsoffiserene gi råd om hvordan sivile fartøy kan få trygg passasje i Rødehavet. Gram i digitalt møte Strømmen ved Sjøkrigsskolen forteller at amerikanerne har sendt luftvernjagere til Rødehavet, mens britene stiller med en Type 45-jager og franskmennene har en av sine mest kapable fregatter i området. Man har imidlertid behov for veldig mange slike fartøy for å opprette en sikker korridor, sier han. Alternativt kan man opprette konvoier med eskorte, men det vil medføre ventetid og saktere fremdrift, ifølge Strømmen.  Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) forteller til VG at han deltok på et digitalt møte med USAs forsvarsminister Lloyd Austin tirsdag. Dette sammen med de andre landene som deltar i den maritime koalisjonen Combined Maritime Forces (CMF). – Tema var den forverrede sikkerhetssituasjonen i Rødehavet og trusselen mot sivil skipsfart. En rekke land kunngjorde i likhet med Norge at de vil sende flere stabsoffiserer til koalisjonssamarbeidet CMF, og flere land vurderer også andre bidrag, uttaler Gram og fortsetter:  – Det var unison fordømmelse av angrepene som nå skjer og vektlegging av betydningen av fri og trygg ferdsel for sivil skipsfart. Dramaet i Rødehavet kan få enorme konsekvenser for økonomien, særlig for Europa og Kina. Dette fordi skipsfarten mellom Asia og Europa i all hovedsak går gjennom området. Skipene kan også seile rundt Afrika, noe som tar vesentlig lengre tid.  Sjøfartsdirektoratet hevet tirsdag sikringsnivået for den sørlige delen av Rødehavet til nivå tre, som er høyeste nivå. – Selv om dette ikke innebærer et forbud for norske skip å seile gjennom området, så sender vi nå et tydelig signal om at situasjonen er uavklart, samt har forverret seg, og at en bør unngå ferdsel i området, sier sjøfartsdirektør Knut Arild Hareide. – Helt, helt andre konsekvenser Orlogskaptein Strømmen vurderer at en eventuell konflikt med Iran kan medføre at de innfører tiltak i Hormuzstredet. Stredet forbinder Omanbukta med Persiabukta, og ligger mellom Iran og De forente arabiske emirater og Oman. Store deler av verdens olje transporteres via dette stredet, noe som gjør det strategisk viktig.  – Åtte prosent av verdens oljetransport, tolv prosent av LNG-transporten og
30 prosent av containertransporten går gjennom Suezkanalen. Dette er
viktig for verdenshandelen og dermed verdensøkonomien.  – Men dersom Hormuzstredet blokkeres, vil en veldig stor andel av energiforsyningen til India, Kina og Japan kuttes. Noe som vil medføre helt, helt andre og langt mer alvorlige konsekvenser enn stenging av Suezkanalen. – Som følge av utviklingen vi har sett i Rødehavet, hvor stor er risikoen for eskalering i Midtøsten nå? – Jeg tror ikke at eskaleringsfaren øker veldig mye på nåværende tidspunkt. Hverken USA eller Iran er interessert i en direkte, væpnet konflikt med hverandre. Samtidig er det klart at man kan havne i en spiral som man ikke kommer seg ut av, og det er først og fremst der faren ligger.

Summary: Norge har besluttet å bidra med ti stabsoffiserer til en internasjonal operasjon i Rødehavet som har til hensikt å sikre skipstrafikken.

Summary: Orlogskaptein Tor Ivar Strømmen mener at det er risiko for at marinefartøy i Rødehavet kan bli beskutt, samt at det også er risiko for at allierte marinefartøy vil skyte ned houthienes droner og missiler.

Summary: Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) forteller til VG at han deltok på et digitalt møte med USAs forsvarsminister Lloyd Austin tirsdag. Møtet omhandlet sikkerhetssituasjonen i Rødehavet.


Anbefaler full stans i utenlandsadopsjoner

Hvis Bufdir får det som de vil, vil det ikke adopteres noen barn fra utlandet til Norge de kommende to årene. Men barneministeren vil ha mer informasjon før hun bestemmer seg. En eventuell stans vil vare frem til en omfattende gransking av adopsjoner er gjennomført. Dette er blant begrunnelsene til Bufdir: – Vi anbefaler midlertidig stans fram til utvalget leverer sin rapport og gir anbefalinger om hvordan et eventuelt fremtidig adopsjonssystem bør se ut, sier Bufdir-direktør Hege Nilssen. Bufdir anbefaler videre at familier som har kommet så langt i adopsjonsprosessen at de har fått tildelt et barn, kan søke om å få fullføre adopsjonsprosessen. Anbefalingen kommer etter et år der VG har kommet med en rekke avsløringer om ulovlige adopsjoner til Norge – og at staten gjentatte ganger har blitt varslet om det. Men Bufdir har kun kommet med en anbefaling – det er opp til Barne- og familiedepartementet å bestemme om de skal følge anbefalingen eller ikke. Og barneminister Kjersti Toppe vil ha mer informasjon før hun tar et valg, sier hun til VG. – En midlertidig stans i alle utenlandsadopsjoner vil være inngripende. Derfor er det viktig at det blir gjort en grundig vurdering for grunnlaget for en eventuell stans, alternative tiltak og hva slags konsekvenser en eventuell stans vil ha, sier Toppe.  Departementet har derfor bedt Bufdir om mer informasjon så snart som mulig.  Foreløpig fortsetter dagens system å gjelde. – Rystet, lei meg og sint Styreleder Andrea Mæhlum i Adopsjonsforum har lest anbefalingen fra Bufdir. – Jeg er rystet, lei meg og sint. Det rammer så mange: De som har ventet i mange år på hente barn, barn i utlandet og adopsjonsforeningene, sier hun til VG. Mæhlum sier at Bufdir ikke har gjort jobben sin med tilsyn og kontroll de siste tiårene. – Nå skyver de ansvaret for det over på adopsjonsforeningene. Dette er en anbefaling for at Bufdir skal vise handlekraft etter avsløringene det siste året, ikke en anbefaling for barnets beste. Tidligere i dag kunne VG fortelle at Bufdir allerede har stoppet adopsjoner fra Filippinene, Thailand og Taiwan. I fjor høst ble også adopsjoner fra Madagaskar stanset.

Summary: Bufdir anbefaler midlertidig stans i adopsjoner fra utlandet til Norge for de neste to årene. Risikoen for ulovlige adopsjoner er reell, og mange saker viser mangelfull dokumentasjon.

Summary: En eventuell stans vil vare frem til en gransking av adopsjoner er gjennomført om to år.

Summary: Barne- og familiedepartementet må bestemme om de vil følge anbefalingen eller ikke. Barneminister Kjersti Toppe har bedt Bufdir om mer informasjon før hun tar et valg.

Summary: Familiene som allerede har fått tildelt et barn kan søke om å fullføre adopsjonsprosessen.


Utdanningsdirektoratet kan ha regnet feil. Det har skjult store endringer blant norske elever, mener forskere.

Forskerne er sikre: Det er gjort regnefeil på nasjonale prøver siden 2014. Men direktoratet kan ikke dele sine egne regnestykker. Årsaken? De finnes ikke lenger. Han oppdaget det ved en tilfeldighet. Forsker Simen Markussen hadde fått i oppgave å sjekke hvordan det gikk med norske skoleelever under pandemien. Han gikk til de nasjonale prøvene for å få svar. Det han fant, overrasket ham. Nedstengningene og hjemmeskolen hadde ikke endret noen ting. Elevene svarte nesten nøyaktig like riktig. Faktisk hadde norske elever samlet sett gjort det nesten nøyaktig like godt på de nasjonale prøvene i alle årene siden 2014.  Markussen ble forbløffet. – Jeg har jobbet med statistikk i hele karrieren min. Jeg har aldri sett tall som ser slik ut. Tallene var så oppsiktsvekkende at Markussen og kollegaen Oddbjørn Raaum ba om å få alle dataene fra alle nasjonale prøver som norske elever har tatt siden 2014.  I vinter tok Markussen med datamaskinen på hytta. Etter noen dager reiste han hjem igjen med det han mente var et klart svar: De offisielle tallene stemmer ikke.  Bedre i engelsk, dårligere i norsk og matte Markussen er direktør for Frischsenteret, et samfunnsøkonomisk institutt i Oslo. Han ba forskeren Ole Røgeberg om å regne over alt på nytt. De gikk gjennom dataene på tre forskjellige måter. Og fikk samme svar hver gang. Det har skjedd mye med norske skoleelever. Men de nasjonale prøvene har bare vist små endringer. I 2021 konkluderte Utdanningsdirektoratet slik: «Nasjonalt er det ingen endring i gjennomsnittlig skalapoeng i lesing, regning og engelsk fra vi startet å måle utvikling». Det stemmer ikke, mener forskerne. Tvert imot. Analysen fra Frischsenteret viser at norske elever er blitt mye bedre i engelsk på få år. Men elevene er også blitt dårligere i matte og norsk. Ikke nok med det: Norske elever ble fortsatt bedre i engelsk selv under pandemien. Mens det mest markante fallet i matematikk skjedde det første året med nedstengninger. «Våre resultater viser at nasjonale prøver er mer verdifulle enn vi har trodd», skriver forskerne i konklusjonen.  Forskerne har skrevet om funnene i en artikkel som ennå ikke er publisert. Aftenposten har fått tilgang til artikkelen. Der står det forskerne mener er nye og riktige tall for de nasjonale prøvene. Analysen viser at norske elever blir dårligere i lesing. Det gjelder spesielt i 8. klasse. Fallet tilsvarer omtrent et halvt skoleår, slik Utdanningsdirektoratet regner det: Det samme skjer i matematikk. Der har regneferdighetene falt: Samtidig har elevene blitt mye flinkere i engelsk: – Først ble vi avfeid Analysen viser noe helt annet enn den offisielle statistikken. Forskerne på Frischsenteret forsøkte i flere måneder å finne ut hvorfor.  – Først ble vi avfeid. De viste ingen interesse for tanken om at tallene var gale. Vi fikk beskjed om å snakke med noen andre, sier Raaum. Aftenposten har fått innsyn i en lang rekke e-poster mellom forskerne og Utdanningsdirektoratet. I e-postene kommer det frem at forskerne gjentatte ganger forsøkte å finne ut hvordan direktoratet egentlig har regnet.  «For oss fremstår dette forvirrende og det er mangel på logisk sammenheng», skriver Markussen som svar på en av e-postene der direktoratet forsøker å forklare metoden. – Det er noe galt Utdanningsdirektoratet kunne ikke dele hele metoden. Men direktoratet delte en kildekode med forskerne. Koden var ny, og skulle brukes for å beregne prøveresultatene fra og med 2023. Koden bidrar «åpenbart til feil», skriver Markussen i en e-post til direktoratet. «Når denne blir formidlet til oss som metoden dere i dag jobber med å utvikle for 2023-prøven, er det naturlig å tenke at noe lignende ble gjort i perioden 2014-2021», skriver Markussen videre. Men det kom han aldri helt til bunns i. Etter flere møter og en e-post-korrespondanse over et halvt år, er det ennå ikke klart for forskerne hvordan direktoratet har jobbet.  – Det er veldig uklart for oss hva som egentlig har skjedd her. Det vi kan si sikkert, er at det er noe galt. Og det har pågått lenge, uten at noen har oppdaget det, sier Raaum. Avviser at målingene er feil Avdelingsdirektør Frode Nyhamn mener direktoratet ikke har avfeid forskerne. Direktoratet har delt både data og informasjon om egne analyser, sier han. Men direktoratet kan ikke dele hele regnestykket.  Analysen er gjort i et kommersielt tilgjengelig dataprogram. Programmet fungerer slik at det ikke er mulig å se hele analysen i ettertid. Avdelingslederen mener likevel ikke at direktoratet har regnet feil. Det dreier seg om ulike metoder, ifølge Nyhamn. Direktoratet regner nå på en annen måte enn før. Endringen har vært planlagt lenge. «Det betyr ikke at målingene vi gjorde fra 2014, er feil», skriver Nyhamn i en e-post.  Den nye analysen skal gjøres i programmeringsspråket R og blir åpent tilgjengelig, opplyser han. «Analysen fra Frisch viser mye sterkere endringer enn metoden vi har brukt før. Vi kan pr. nå ikke utelukke at den forsterker forskjellene for mye», skriver Nyhamn. Han opplyser at direktoratet undersøker saken. Direktoratets nye metode blir likevel «betraktelig likere Frisch sin metode», skriver Nyhamn. Den nye metoden skal også brukes for å regne over årene fra 2014 på nytt. Departementet orientert Kunnskapsdepartementet (KD) fikk beskjed om den mulige feilen i februar. Det var forskerne ved Frischsenteret som ga beskjed.  Departementet ba 28. august om en redegjørelse fra Utdanningsdirektoratet «om hva som er riktig», skriver statssekretær Kjetil Vevle (Ap) i en e-post.

Summary: Forskere ved Frischsenteret i Oslo slår fast at det er regnet feil på nasjonale prøver siden 2014.

Summary: Ifølge forskernes analyse har norske elever blitt dårligere i lesing og matematikk, men bedre i engelsk de siste årene. Dette avviker fra offisielle tall, som viser marginal endring.

Summary: Utdanningsdirektoratet avviser at det er feil i målingene, og hevder det er ulike metoder som er årsaken til forskjellene. Direktoratet planlegger imidlertid en endring i metode for beregning av prøveresultater fra 2023.


Verdensledere urolige: – Vil skade flere hundre millioner mennesker

Toppledere rundt om i verden er dypt bekymret etter Russlands beslutning om å trekke seg fra kornavtalen. – Et slag for mennesker i nød overalt. – Flere hundre millioner mennesker risikerer sult, mens forbrukerne rammes av en global levekostnadskrise, sier FNs generalsekretær António Guterres. Mandag kveld møtte FNs generalsekretær António Guterres pressen under en forsamling i FNs hovedkvarter i New York.  I en tale uttrykte han sin store bekymring for Russlands beslutning om å trekke seg fra avtalen som Tyrkia og FN forhandlet fram.  – I en tid der matproduksjon forstyrres av konflikter, klimaendringer, energipriser og mer, har denne avtalen bidratt til å redusere matvareprisene med over 23 prosent siden mars i fjor.  – Dette er et slag for mennesker i nød overalt. FNs generalsekretær er ikke alene om denne bekymringen.  Dette har skjedd:  Avtalen om korneksport er nå offisielt utgått.  Sterke reaksjoner EU-kommisjonens president Ursula von der Leyen fordømmer på det sterkeste Russlands beslutning om å stoppe kornavtalen, og kaller det kynisk. Nato-sjef Jens Stoltenberg er heller ikke nådig: – Jeg fordømmer Russlands ensidige beslutning om å trekke seg fra kornavtalen, til tross for innsatsen fra våre allierte Tyrkia og FN, skrev Stoltenberg på Twitter mandag ettermiddag. USA reagerer og mener at de må reversere beslutningen. – At Russland trekker seg fra avtalen, vil forverre den globale matsikkerheten og skade millioner av mennesker, sa en talsperson for Det hvite hus mandag ettermiddag.  Utenriksminister Anniken Huitfeldt mener det er avgjørende at avtalen forlenges, melder NTB. For verden betyr dette svekket matvaresikkerhet i tiden fremover, sier Tom Røseth, hovedlærer i etterretning ved Forsvarets høgskole.  – Prisene vil trolig øke ved alvorlig tørke i andre kornproduserende land – spesielt ved mindre avlinger i år eller neste år. Fattige land vil slite mer med økte priser på kornimport.  – For Norge betyr det økt fokus på matvaresikkerhet og nasjonal produksjon, samtidig som prisene på kornprodukter trolig vil øke, legger han til.  Christian Smedhaug i AgriAnalyse sier til VG at det at Russland ikke forlenger avtalen, ikke vil få veldig merkbare konsekvenser til å begynne med – spesielt ikke i Norge. – For oss er det ikke dette umiddelbart dramatisk, siden Norge importerer lite fra Ukraina. Men det vil få konsekvenser i den forstand at det blir et opphold i transporten og dyrere frakt, sier Smedhaug. Norge importerer korn fra områder som USA, Tyskland og Frankrike. Uten en avtale kan det hende at ikke alle aktører vil delta i korneksporten lenger, og man kan få nye aktører på markedet. – Disse praktiske konsekvensene som sammen med mulig mindre volumer kan bidra til å holde verdensmarkedsprisene oppe, sier Smedhaug. Men han understreker at dette ikke vil skje over natten. Avtalen sikret eksport av korn fra Ukraina til resten av verden. Russlands krav for å gå med på at avtalen fornyes er harde.  Et av kravene er at russiske banker får tilgang til det internasjonale Swift-systemet. Swift-systemet forbinder over 11.000 banker, finansinstitusjoner og andre selskaper over hele verden. Systemet bidrar til at banker kan sende penger til hverandre på tvers av landegrenser. Russiske banker har vært utestengt fra det siden starten av krigen.

Summary: Russland trakk seg mandag fra en viktig kornavtale som FN og Tyrkia hadde forhandlet frem, noe som utløste sterke internasjonale reaksjoner.

Summary: FNs generalsekretær António Guterres uttrykker bekymring for konsekvensene.

Summary: Ledere fra både EU, NATO og USA fordømmer Russlands handling, og påpeker at det vil forverre den globale matsikkerheten.

Summary: Trusselen mot matvaresikkerheten kan også påvirke Norge. Selv om Norge importerer lite korn fra Svartehavet, kan oppbruddet fra Russland medføre opphold i transport og høyere fraktkostnader.


Aleksej Navalnyj dømt til ytterligere 19 år i fengsel

Putin-fienden Aleksej Navalnyj (47) soner allerede en lang dom. I dag ble han dømt til ytterligere 19 år i fengsel.  Den russiske opposisjonspolitikeren og regimekritikeren Aleksej Navalnyj ble fredag dømt til ytterligere 19 år i fengsel.  Det melder dommeren i saken, ifølge russiske medier.  Det melder Reuters. Dommen ble avsagt i 16-tiden norsk tid fredag. Rettsmøtet ble holdt bak lukkede dører i straffekolonien der Navalnyj ble fengslet. FN kommer med krass kritikk av dommen: – Den nye dommen ilagt i dag mot opposisjonslederen Aleksej Navalnyj reiser fornyede og alvorlige bekymringer om juridisk trakassering, sier FNs menneskerettighetssjef Volker Türk i en uttalelse. Turk formaner Russland til å frigjøre Navalnyj umiddelbart.  Også EU kommer med sterk fordømmelse av dommen: – Den siste dommen i nok en humbug-rettssak mot Aleksej Navalnyj er uakseptabel. Denne vilkårlige dommen er responsen for hans mot til å snakke kritisk mot Kreml-regimet, skrive Europarådets president Charles Michel i sosiale medier. Navalnyj var tiltalt for syv punkter, deriblant for:  Påtalemyndigheten mente også at Navalnyj har bidratt til å «rehabilitere naziideologi». Navalnyj har sittet fengslet siden januar 2021 i en straffeleir utenfor Moskva, etter blant annet å ha blitt dømt for korrupsjon.  Torsdag delte han selv flere brev på Twitter, der han henvendte seg direkte til den russiske befolkningen.  – Det kommer til å bli en lang straff, som kan kalles stalinistisk, skrev Navalnyj.  Russland-kjenner, Inna Sangadzhieva, i Den norske Helsingforskomité beskriver teksten som «utrolig sterk.» – Han ber publikum om å ikke være redde, samtidig som han beskriver hvor absurd hele situasjonen er. Han er helt rolig. Det synes jeg er fascinerende, sier Sangadzhieva til VG. Hun mener det er viktig at ikke saken til Navalnyj blir glemt. Samtidig uttrykker hun bekymring for hva som nå vil skje videre med politikeren.  – De (russiske myndigheter, red.anm.) har ingenting å tape. Det kan sette Navalnyjs liv i ordentlig fare. Vi må ikke la det skje. Det eneste som kan bidra til å holde han i live, er oppmerksomhet rundt saken.  Opposisjonspolitikerens tidligere dommer har gått på bedrageri, samt forakt for retten. I dette tilfellet handler det altså om rene politiske «lovbrudd».  Navalvnyj har selv beskrevet anklagene som «absurde.» Inna Sangadzhieva mener anklagene viser hvor redd Vladimir Putin faktisk er for ham.  – I Russland har det alltid vært redsel for makt. Du vokser opp i en kultur hvor du ikke våger. Navalnyj har bidratt til å bygge opp en ny generasjon av borgere, som lærer opp å utvikle horisontale nettverk og som ikke er redde for å delta i politikken, mener Sangadzhieva.

Summary: Den russiske opposisjonspolitikeren Aleksej Navalnyj er dømt til ytterligere 19 år i fengsel, i tillegg til straffen han allerede soner.

Summary: Øverste FN-kommissær for menneskerettigheter, Volker Türk, fordømmer dommen og oppfordrer Russland til å frigjøre Navalnyj umiddelbart. Også EU fordømmer dommen.

Summary: Forskjellige punkter i tiltalen inkluderer etablering av en ekstremistorganisasjon, oppfordring til ekstremisme og rehabilitering av nazismen.

Summary: Navalnyj har sittet fengslet siden januar 2021 i en straffeleir utenfor Moskva etter å ha blitt dømt for korrupsjon.

Summary: Inna Sangadzhieva i Den norske Helsingforskomité ber om at Navalnyj-saken ikke blir glemt og uttrykker bekymring for hans liv.


Gjert Ingebrigtsen reagerer på Friidrettsforbundets fremstilling: – Jeg blir svært lei meg

Friidrettsforbundet vil ikke gi Gjert Ingebrigtsen (57) akkreditering i mesterskap fremover og peker på at de vil sikre trygge rammer for utøverne. Han er skuffet over fremstillingen.  – Dette kom som en bombe. Jeg er sjokkert og vet ikke hvordan jeg skal respondere, sier Gjert Ingebrigtsen til TV 2.  Torsdag ga Friidrettsforbundet (NFIF) beskjed om at Ingebrigtsen ikke får trenerakkreditering til VM innendørs i Glasgow i mars og EM utendørs i Roma i juni neste år. Også OL i Paris kan gå uten Gjert Ingebrigtsen på indre bane. NFIF skriver at «sentralt i begrunnelsen ligger trygge rammer med utøvere i sentrum. Noe vi vurderer ikke er mulig slik situasjonen har vært over tid og er mellom Gjert og brødrene Ingebrigtsen».  – Det er blitt gitt uttrykk for at det skaper utrygghet å ha Gjert til stede. Det ligger i sakens natur at det har sammenheng med den familiære saken, sier Erlend Slokvik, sportssjef i NFIF.  Ingebrigtsen er trener for Narve Gilje Nordås som tok VM-bronse på 1500 meter i sommer.  – Jeg synes det er svært spesielt av NFIF å uttale seg på denne måten. Jeg blir svært lei meg og skuffet over at det lages slike karakteristikker om meg. Vanskelig å forsvare seg mot. Jeg må bare ha litt tid på å fordøye dette, sier Gjert Ingebrigtsen til VG.  – I hvilken grad føler du og Narve dere motarbeidet? – Narve må svare for seg. Det er han som er utøver og skal prestere. Så kan jeg svare for min del, og det viktigste for meg å si, det går på meg som person. I pressemeldingen fra forbundet indikerer de at det er noen som har grunn til å være bekymret når det gjelder min tilstedeværelse. Det er en karakteristikk som jeg ikke ser noe grunnlag for å skrive. Jeg er svært overrasket, trist og lei meg over å få en slik karakteristikk slengt etter meg, sier Gjert Ingebrigtsen.  Ingebrigtsen senior fortsetter: – Jeg føler jeg hadde fortjent en bedre behandling rent menneskelig sett. Å få slike karakteristikker kastet etter seg, samtidig som jeg føler jeg har gjort en såpass god jobb for Friidrettsforbundet, så føler jeg at jeg i det minste hadde fortjent en dialog. Jeg blir skuffa når jeg ikke kan få det en gang. Jakob, Filip og Henrik Ingebrigtsen brøt trenersamarbeidet med pappa Gjert vinteren 2022. Henrik Ingebrigtsen åpnet i sommer opp om familiekonflikten i et intervju med VG.  – Går det utover det sportslige for Jakob og brødrene om Gjert er der? – Det påvirker helt klart det sportslige. Det er de vurderingene som gjort, sier Erlend Slokvik i friidrettsforbundet.  – Hvordan er vurderingen med at man da legger til rette for Jakob, men fratar Nordås en viktig hjelper? – Vi skal i likhet med i VM sist legge til rette for Narve på en god måte. Vi har alltid utøvere som ikke har med personlig trenere, svarer Slokvik.  Narve Gilje Nordås reagerer også på forbundsavgjørelsen. Han melder følgende til NRK torsdag kveld: – I den grad de sier det har vært dialog, så har det ikke vært dialog. Jeg fikk vite det ti minutter før det stod i media. Vi har ikke snakket sammen i det hele tatt. Det er en eneveldig beslutning, hevder Nordås overfor statskanalen. Til OL i Paris neste sommer er det Olympiatoppen som bestemmer hvem som skal være trenere. Friidrettsforbundet anbefaler Olympiatoppen om å ikke gi Gjert Ingebrigtsen akkreditering.  – Vi forholder oss til friidrettsforbundets beslutning. OL-uttak skjer til våren i dialog med forbundet og skal ivareta alle de beste utøvernes mulighet til å prestere under lekene, sier toppidrettssjef Tore Øvrebø til VG.  – Det vil si at Gjert ikke får trenerakkreditering til OL neste år? – OL-uttak og hvem som får akkrediteringer ligger et godt stykke fram i tid og er en del av prosessen og dialogen med friidrettsforbundet, svarer toppidrettssjefen. Heller ikke i Budapest-VM fikk Ingebrigtsen trenerakkreditering. Den gang var løperen Per Svela, som også trenes av Ingebrigtsen, med som assistent for Nordås.  – Jeg skjønner ikke hvorfor de skal utestenge Gjert. Han har ikke gjort noe galt. Og det er helt forferdelig at Narve blir straffet for at Ingebrigtsen-brødrene har en privat utfordring med faren, som ikke er knyttet til det sportslige. Det er veldig uprofesjonelt av friidrettsforbundet, sier Per Svela til VG. Svela peker på at Nordås er en medaljekandidat til OL neste år.  – Dette handler om at en utøver blir forskjellsbehandlet helt uten grunn. Det er ingen grunn til at Gjert ikke skal få reise noen plass. Hvis han hadde fått akkreditering, hadde han ikke trengt å legge seg opp i Jakob eller brødrene. Det er ingen problem å få til dette, mener Svela. Friidrettspresident Anne Farseth er forelagt Svelas kritikk.  – Dette er selvfølgelig en vanskelig og kompleks vurdering for oss som forbund. Jeg har stor forståelse for at man kan se det sånn, det er viktig å si. Vi er opptatt av å legge til rette for alle våre utøvere, og skal optimalisere best mulig også for Narve, sier Farseth til VG.  Svela sier han er overrasket over liten vilje fra forbundet sin side for å finne løsninger.  – Dette virker veldig rart. Det virker ikke som man går på sak, men på personer. Jeg skal være forsiktig med å kalle det diskriminering, men det begynner jo å ligne på det, fortsetter Svela. – Det har jeg ingen kommentar til. Dette er en kompleks vurdering, sier Farseth.  Nordås har ikke besvart VGs henvendelse.  Tidligere torsdag ble det i NRK kjent at Friidrettsforbundet har håndtert en uønsket hendelse mellom Henrik Ingebrigtsen og Nordås.  Når det gjelder Diamond League-stevner, er det arrangøren selv som inviterer utøvere og trenere. Det bestemmer ikke Friidrettsforbundet.

Summary: Gjert Ingebrigtsen får ikke trenerakkreditering for VM innendørs i Glasgow og EM utendørs i Roma.

Summary: Gjert Ingebrigtsen fikk heller ikke akkreditering til VM i Budapest sist sommer

Summary: Han sier han er sjokkert og reagerer på forbundets fremstilling, mens løperen Per Svela også reagerer

Summary: Beslutningen er tatt av Friidrettsforbundet. De skriver at de vil skape trygge rammer med utøverne i sentrum.

Summary: Olympiatoppen bestemmer om Gjert Ingebrigtsen får trenerakkreditering for OL i Paris neste år.

Summary: Gjert brøt trenersamarbeid med sønnene Jakob, Filip og Henrik Ingebrigtsen vinteren 2022.


Reagerer på plutselig kansellering: – Det tar seg ikke ut for Equinor-ansatte å bli invitert på Re-Naa

Torill Renaa føler seg ekskludert etter at et Equinor-besøk ble kansellert fordi Michelin-restauranten var «for fin», og at det ikke «tok seg ut» om de ansatte ble påspandert en middag der. – Vi har etiske retningslinjer mot å gi eller motta gaver av høy verdi, svarer Equinor. – Hva i all verden, Equinor! Slik starter innlegget Torill Renaa la ut til sine tusenvis av venner på Facebook torsdag ettermiddag. Ifølge innlegget skal Equinor ha kansellert en reservasjon på Michelin-restauranten Re-Naa i Stavanger med bare én dags varsel. Begrunnelsen? Restauranten var «for fin» for de ansatte.  Renaa skal ha fått kanselleringen på e-post. Den kom ikke fra Equinor, men fra de som hadde invitert Equinor-ansatte med på middagen. Aftenbladet får ikke se det nøyaktige innholdet i e-posten, men Renaa røper at Equinor skal ha diskutert restaurantbesøket internt og falt ned på at det ikke ville «ta seg ut». Re-Naa har to Michelin-stjerner, og menyen på restauranten koster 3600 kroner pr. person. I tillegg kommer vinpakker som kan deles på flere. Prisene på vinpakkene vairerer fra 2500 kroner til 5750 kroner. Etiske retningslinjer Re-Naa er én av snaue 400 restauranter i verden med to Michelin-stjerner. Den er altså blant verdens beste restauranter – og har dermed nokså stive priser. Pressetalsperson Ellen Maria Skjelsbæk i Equinor understreker at selskapet ikke har et forbud mot enkeltrestauranter generelt eller Re-Naa spesielt.  Årsaken til kanselleringen er en annen: De aktuelle Equinor-ansatte skal ha blitt invitert på Re-Naa av et annet selskap. De etiske retningslinjene i Equinor forbyr imidlertid ansatte fra å gi eller motta gaver av høy verdi – og besøket på Re-Naa falt inn under dette forbudet. Aftenbladet har spurt nøyaktig hva «gave av høy verdi» er, men Skjelsbæk kan ikke gi noe tall på stående fot. – Forretningsmiddager skal ha et klart forretningsmessig innhold, og det oppfordres til måtehold når det gjelder kostnad, skriver hun i en e-post. – Opprørende – At en av de største næringslivsaktørene i regionen sender signaler om at forretningsbransjen ikke kan gå til Re-Naa, er mildt sagt opprørende. Equinor er en ekstremt viktig kunde for oss, sier Renaa til Aftenbladet. Renaa sier hun har fått mange reaksjoner etter Facebook-innlegget, men at for mange henger seg opp i selve kanselleringen. – Kanselleringer skjer, og det er helt greit. Problemet er begrunnelsen. Equinor ser ikke det store bildet. Det er viktig at en aktør som Equinor er med og bygger opp om spydspisser. Jeg forstår at de er engstelige for imaget sitt, men her ekskluderer de en aktør. – Kanskje det handler om å unngå bestikkelser? – Ingen skal bestikkes, men det er feil vinkling. Besøker du Re-Naa, er du med og skaper mangfold og næring. Jeg vil veldig gjerne ha en dialog med Equinor om hvor grensa går, og hva vi kan gjøre for å hindre at restauranter i vår prisklasse blir ekskludert.

Summary: Equinor kansellerte et besøk til Michelin-restauranten Re-Naa i Stavanger, hevder Torill Renaa.

Summary: Equinors begrunnelse skal ha vært at restauranten var "for fin", og besøket ville ikke "ta seg ut".

Summary: Restauranten Re-Naa har to Michelin-stjerner, og menyen koster 3600 kroner per person pluss drikke.

Summary: Equinor påpeker at de har etiske retningslinjer mot å gi eller motta gaver av høy verdi, og besøket på Re-Naa falt inn under dette.


Gerhardssons besked om Seger: ”Tror varken hon eller jag”

WELLINGTON. Skadeproblem gäckar Sverige, men Caroline Seger ska vara tillgänglig till VM-premiären mot Sydafrika.  Det säger förbundskapten Peter Gerhardsson.  – Det är inga bakslag på vägen. Med nio dagar kvar till VM-premiären är den svenska kaptenen fortfarande inte i full träning. På fredagen klev hon återigen av den kollektiva träningen efter 30 minuter och körde själv.  Något som förbundskapten Peter Gerhardsson ser som positivt. – Enligt plan här så har det hela tiden stegras. Nu får jag fram det väldigt fint med att jag var på gymmet själv och körde och då var hon där, så hon har ju kört alternativa pass, säger förbundskapten Peter Gerhardsson.  Planen som det medicinska teamet har satt upp har följts enligt förbundskaptenen. Det innebär att Seger förhoppningsvis ska vara i full träning om en vecka och redo att spela mot Sydafrika, men inte 90 minuter.  – Det tror varken hon eller jag på, men hon ska vara tillgänglig där. I morgon har landslaget träningsfritt och sen fortsätter stegringen för Seger. Flera klev av Kaptenen var dock inte den enda som klev av träningen. Även Amanda Ilestedt och Sofia Jakobsson lämnade efter 30 minuter.  – Sofia har ju gått också väldigt bra naturligtvis. I hennes fall så hoppas vi att hon ska kunna träna fullt här på söndag och så får vi se bedömningen efter söndag, om hon är tillräcklig för Filippinierna matcherna på måndag. Amanda har jag inte jättekoll på nu. Mittbacken, som har haft en fotskada under våren, pekade mot insidan på väsnster lår innan hon lämnade planen.  – Alla spelarna är egentligen väldigt bra på att säga till om det är någonting och det kan vara att man känner lite av något krampmässigt eller lite trötthet i muskulaturen. Ibland vet man ju inte med tanke på jetlagen och sömnen, kropparna är ju inte kanske hundraprocentiga i allting, så vi får kolla upp det men hon var själv är inte speciellt orolig.  Elin Rubensson, som landade i Wellington under onsdagen, var med i delar av spelövningarna innan även hon steg åt sidan.  – Det är inga problem. Det var planerat att gå av i dag. Jag är på dag två och sov lite dåligt i natt. Det är en vecka sen jag spelade match och det har varit en lång resa så det tar lite tid för kroppen att komma igång.   Sverige–Sydafrika spelas 23 juli klockan 07.00 svensk tid

Summary: Caroline Seger förväntas vara tillgänglig för VM-premiären mot Sydafrika trots nuvarande frånvaro från full träning, enligt förbundskapten Peter Gerhardsson.

Summary: Även om Seger inte beräknas vara redo för 90 minuters spel kommer hon sannolikt att kunna delta i matchen.

Summary: Andra spelare som Amanda Ilestedt och Sofia Jakobsson lämnade fredagens träning tidigt, men förväntas återgå till full träning snart.


Stengt tunnel fører til økt trafikkstøy på Laksevåg: – Dette er en belastning for beboerne

– Få følger anbefalingen om å kjøre Knappetunnelen, sier beboer på Laksevåg. 18. september begynte et omfattende oppgraderingsprosjekt av Damsgårdstunnelen. Arbeidet kan pågå frem til oktober 2025, og fører til stengte løp på kvelden. – At dette er et nødvendig tiltak, kan jeg godt forstå, men det er ingen som har tenkt på hva det vil bety for omkjøringsveien de hiver all trafikken på, sier Vidar Totland. Totland er tredje generasjon som bor i huset i Kringsjåveien på Laksevåg. Han sier trafikken har økt etter at arbeidet i Damsgårdstunnelen startet. Statens vegvesen anbefaler og har skiltet med omkjøring på E39 via Fjøsanger og deretter Knappetunnelen.  Den anbefalingen er det få som følger, ifølge Totland. – Det tar sikkert 15 minutter ekstra, så det er ingen som bruker den omkjøringsveien. I realiteten kjører alle som skal vestover forbi her, sier han.  Vegtrafikksentralen har flere ganger meldt om kø på Puddefjordsbroen og rundt Laksevåg på grunn av den stengte tunnelen.  Byggeleder Ruben Onarheim i Vegvesenet sier han har forståelse for at støyen er belastende, men sier at det er nødvendig å holde tunnelen stengt i den gitte perioden på grunn av det omfattende arbeidet. – Den anbefalte omkjøringen er mye mer egnet til å håndtere trafikkmengden enn veien rundt Laksevåg, men vi kan ikke stenge veiene rundt tunnelen, så det er ikke så mye vi kan gjøre, sier Onarheim. Tunnelen stenger allerede klokken 19.00 mot sentrum og 20.00 fra sentrum.  Trafikken som i dette tidsrommet ville kjørt gjennom Damsgårdstunnelen, må derfor velge en annen vei. 5. september var det 2376 biler som kjørte gjennom tunnelen mellom klokken 20.00 og 00.00.  – Det er eksepsjonelt tidlig å stenge tunnelen. Det er mer trafikk på denne tiden av døgnet enn senere, og det merker vi som bor her, sier Totland.  Tidligere har Totland satt opp et gjerde for å dempe støyen fra trafikken. Nå mener han nye vinduer er nødvendige for å redusere plagene. Så langt gir ikke Vegvesenet økonomisk støtte til dem som blir mest utsatt for trafikkstøy i forbindelse med tunnelprosjektet. – Dette er arbeid som må gjøres for at veien gjennom Damsgårdstunnelen kan holde åpen. Tilstanden er veldig dårlig, sier Onarheim.

Summary: Et oppgraderingsprosjekt av Damsgårdstunnelen i Bergen har ført til økt trafikk på Laksevåg.

Summary: Tunnelen stenger klokken 19.00 mot sentrum og 20.00 fra sentrum.

Summary: Statens Vegvesen anbefaler omkjøring via E39 og Knappetunnelen, men få følger denne anbefalingen.

Summary: Beboere klager over støy og krever økonomisk støtte fra Vegvesenet for støytiltak, noe Vegvesenet så langt ikke har gitt.


SD:s kritik mot regeringen – lämnade diskussioner om koranbränning

Sverigedemokraterna hoppade av Tidöpartiernas förhandlingar om att kunna neka tillstånd för koranbränning.  – Det riskerar att skänka legitimitet till islamisternas tankegods, säger SD:s man i regeringskansliet, Gustav Gellerbrant.  Partiet kommer nu gå i opposition i frågan.  Regeringen meddelade i dag att den tillsätter en utredning för att kunna neka koranbränning. Tanken är att ändra ordningslagen och på så vis väga in landets säkerhet vid prövning av allmänna sammankomster. Regeringen har under sommaren haft intensiva diskussioner med Sverigedemokraterna i frågan. Men SD är djupt kritiska till det som ligger på bordet och har nu valt att inte stödja regeringen i frågan.  – Vi har fått ta del av flera utkast till direktiv och har haft skarpa invändningar. Regeringen har delvis lyssnat på oss. Men vi tror det är farligt att ge vika för påtryckningar från islamister från och terrorister. Det riskerar att skänka legitimitet till islamisternas tankegods – det skickar också en signal att det är ett modus som fungerar om man vill påverka det svenska samhället, säger Gustav Gellerbrant som är chef på Sverigedemokraternas samordningskansli i regeringskansliet.  Han fortsätter:  – Frågan omfattas inte av Tidöavtalet, så regeringen får gå fram på egen hand. Det innebär också att Sverigedemokraterna är fria att agera fullt ut i en oppositionsroll. Vi får återkomma till hur vi kommer agera i frågan. Kan regeringen räkna med ert stöd? – Regeringen har inte stöd från Sverigedemokraterna i detta, men närmre hur vi nu kommer agera får vi återkomma till. Jimmie Åkesson skriver i en kommentar att han beklagar beskedet från regeringen:  ”Även om olika värden alltid behöver vägas emot varandra kommer Sverigedemokraterna aldrig acceptera att vi anpassar oss efter hot och påtryckningar från islamister och diktaturer. Sådan eftergiftspolitik riskerar att skänka legitimitet till de krafter som hatar vårt öppna samhälle.”

Summary: Sverigedemokraterna (SD) drar sig ur förhandlingar om att förbjuda koranbränning, vilket regeringen föreslår genom att ändra ordningslagen.

Summary: De menar att förslaget kan legitimera islamistiska tankesätt och att det skickar en signal om att påtryckningar fungerar.

Summary: SD planerar att agera i opposition mot förslaget; mer information om deras agerande kommer senare.


Røyklukt i luften? Det kan være skogbrannene i Canada.

Skogbrannene i Canada fører til enorme klimagassutslipp. I New York er det målt historisk lav luftkvalitet som følge av brannene. Røyken siver også inn over Norge. Røyken fra de enorme skogbrannene som herjer Canada, har denne uken innhyllet New Yorks skyline i tett smog.  Den dårligste luftkvaliteten som noen gang er målt i byen, ble registrert onsdag, skriver New York Times.  Siden 1999 har det amerikanske miljødirektoratet EPA registrert luftkvaliteten i landet. Tall over 100 på luftkvalitetsindeksen fører gjerne til at det utstedes helseadvarsler for barn, eldre og andre risikogrupper. Verdier over 300 anses som skadelige for alle. Indeksen går ikke høyere enn 500. Onsdag var luftkvalitetsindeksen i New York på 413. Enda høyere var den i Philadelphia, der indeksen natt til torsdag lå på 447. New York deler nå ut munnbind til innbyggerne. New York-guvernør Kathy Hochul ber folk holde seg hjemme. – Dere må ikke gå ut for å gå en tur. Dere må ikke trille babyen, sa Hochul onsdag kveld. Har nådd Norge Men røyken er også blitt sendt i skyer mot Skandinavia. Ifølge NILUs beregninger har røyken beveget seg over Grønland og Island siden 1. juni. Onsdag når den Norge.  På observatoriet i Birkenes har NILU registrert økende konsentrasjoner av såkalte aerosoler, altså små partikler i luften.  – Vi vil kanskje se noe dis eller lukte røyk, sier seniorforsker Nikolaos Evangeliou.  – Vi tror imidlertid ikke at mengden partikler i luften her i Norge vil være stor nok til å være helseskadelig, legger han til.  Store utslipp, paradoksal effekt Skogbranner er ikke uvanlig i Canada om sommeren, men i år kommer de tidligere og er større enn vanlig: Brannene i mai har alene ført til klimagassutslipp på 54,8 millioner tonn CO₂. Det er dobbelt så mye som forrige rekord for mai måned, og mer enn hele Norge slipper ut på ett helt år.  Et uvanlig tørt og varmt mai-vær har satt fyr på skogene i Canada. Et stadig varmere klima gjør at forskerne venter flere skogbranner i årene fremover.  Dette er likevel ikke nødvendigvis en dårlig nyhet for klimaet.  Brannene som svir av skogen, kan paradoksalt nok ha en liten kjølende effekt.  Forklaringen handler blant annet om bartrær, løvtrær og solskjerming. Men først:  Det er ingen tvil om at skogbranner har katastrofale konsekvenser for naturen, menneskers sikkerhet og økonomien. Å brenne av skog er altså på ingen måte noe å anbefale som et klimatiltak. Og det er ikke alltid helt gitt i hvilken retning klimapilen vipper.  – Disse brannene vil ikke ha noen stor påvirkning på klimaet, men de blir litt som en minivulkan med en svakt avkjølende effekt, sier seniorforsker Øyvind Seland ved Meteorologisk institutt.  Årsaken er at partikler fra røyken slynges ut i atmosfæren. Der legger de seg som et isolerende «teppe» som skjermer for solstrålingen. Dette vil gi en lokal og midlertidig avkjølende effekt. Hvor stor den blir, avhenger blant annet av partiklenes refleksjonsevne og hvor høyt de havner.  Partiklene kjøler mer enn de varmer Men skogbranner har også effekter som drar i motsatt retning. Sotpartikler kan sveve gjennom atmosfæren og legge seg på is og snødekte overflater. Soten gjør overflaten mørkere, som gjør at den absorberer mer stråling fra solen. Det bidrar til økt oppvarming.  Likevel virker partiklene totalt langt mer kjølende enn oppvarmende på klimaet, mener forskere ved Nanjing-universitetet i Kina. Faktisk er den nedkjølende effekten fra partiklene 50–300 prosent sterkere enn den varmende effekten, ifølge studien. Den ble publisert i 2020 i Journal of Climate.  Kan gi mer klimavennlig skog Skogen som vokser frem igjen etter brannene, kan også faktisk bidra til å binde mer CO₂ enn det som ble frigjort i brannen.  På den måten kan skogbrannen bidra til å redusere mengden CO₂ i atmosfæren, viser en studie gjort av forskere ved Northern Arizona University. De studerte skogen som vokste tilbake etter skogbranner i Alaska.  Forskerne fant ut at brannene flere steder bidro til å endre jordsmonnet, ved at de øverste jordlagene ble svidd av. Det endret igjen hvilken type trær som vokste opp. Flere steder fikk skogsområder som før var dominert av bartrær, en stor andel løvtrær.  Fordi løvtrær krever mer karbon enn bartrær for å gro tettere ved, fant forskerne at løvskogen kunne lagre rundt fem ganger så mye karbon som barskogen den erstattet. Den nye skogstypen mer enn kompenserte for utslippene fra brannene, skriver New Scientist, som omtalte studien i 2021. Regnestykket blir et annet om det er regnskog som brenner. Men på denne måten kan enkelte skogbranner faktisk bidra positivt til klimaregnskapet, ifølge forskerne.

Summary: Skogbrannene i Canada har forårsaket historisk dårlig luftkvalitet i New York.

Summary: Brannene har ført til klimagassutslipp på 54,8 millioner tonn CO₂, dobbelt så mye som tidligere rekord for mai og mer enn Norges årlige utslipp.

Summary: Brannene kan paradoksalt nok ha en kjølende effekt på klimaet, siden røykpartikler skjermer for solen.