Studie: Så mange flere leveår gir røykeslutt

Både storrøykere og andre røykere får forlenget livet med overraskende mange år om de slutter, ifølge ny forskning. – Dette er en gladnyhet. Det hjelper å slutte uansett alder. Helsegevinsten kommer veldig raskt etter at du har sluttet å røyke, sier Inger Torhild Gram, lege og professor i forebyggende medisin ved UiT Norges arktiske universitet. Hun er en av forskerne bak en ny studie om røyking og levetid, som nylig er publisert i det anerkjente tidsskriftet New England Journal of Medicine Evidence. Rundt 320.000 nordmenn mellom 16 og 74 år røyker daglig, ifølge Helsedirektoratet. I tillegg sier rundt ni prosent at de røyker av og til. Det er flest som røyker daglig blant dem over 45 år. Det har likevel lenge vært en nedgang i antallet som røyker. Utgangspunktet for studien var at man ønsket å undersøke effekten av røykeslutt på levealder, og dette er et samarbeid mellom norske og kanadiske forskere. Grunnlaget er befolkningsundersøkelser med totalt 1,5 millioner personer i USA, Storbritannia, Canada og Norge. Personene ble i gjennomsnitt fulgt i 15 år. Rundt 123.000 dødsfall ble registrert etter at dataene var koblet til dødsårsaksregistrene.  Det store materialet gjør at forskerne har detaljerte tall å gå ut fra. Aldri for sent Et av hovedfunnene er at røykere har tre ganger så høy risiko for å dø for tidlig, sammenlignet med de som aldri har røykt. I gjennomsnitt vil man dø 12 år for tidlig. Men andre hovedfunn i studien er ifølge Gram svært oppløftende. – Det er aldri for sent å slutte å røyke. Jeg har inntrykk av at mange som har røykt i 30 år og lengre, tror det ikke nytter, men den myten kan vi avlive, sier røykeforskeren. De som har røykt siden de var i tenårene, men som slutter før de er 40 år, kan forlenge levealderen med i gjennomsnitt 12 år, og oppnå en alder som er nesten lik en som aldri har røykt. – Overdødeligheten på grunn av røyking går tilbake mye raskere enn vi har trodd. I løpet av de tre første årene etter røykeslutt, har den som tidligere røykte, lagt til fem år lengre levetid i gjennomsnitt, sammenlignet med de som fortsetter å røyke. Dersom man slutter ved 40–49 års alder, kan man forlenge levealderen med seks år i gjennomsnitt. Selv de som sluttet å røyke i aldersgruppen 50 til 59 år kunne få gevinst på så mye som 2,5 år i ekstra leveår, sammenlignet med hvis de fortsatte å røyke. Ønsker blå resept Gevinsten i flere leveår var lik hos kvinner og menn. – Det er viktig at funnene våre brukes til å informere de mer enn en milliard røykerne over hele verden om de store fordelene ved å slutte å røyke, og at de kommer hurtig, sier Gram. Hun understreker at det er økt levealder etter røykeslutt denne studien har sett på. Fra før vet vi at risikoen for å få sykdommer som hjerte- og kar, kreft og kols også reduseres ved røykeslutt. Gram vet det er vanskelig å slutte. Mange er både sosialt og biologisk avhengig av å røyke, og får mye ubehag om de ikke får nikotin. Hun peker på at sigaretten er utformet for å skape og opprettholde nikotinavhengighet. Det finnes både nikotinlegemidler kjøpt i butikk og enda mer effektive medisiner på resept som er beregnet for røykeslutt. De må man betale for selv. – Jeg mener disse bør gis på blå resept, jo før jo heller. Studier har vist at slike medisiner øker sannsynligheten mye for at man klarer å slutte. Gram mener at fastlegene kan spille en enda viktigere rolle enn det de gjør i dag, ved å formidle at det nytter å slutte uansett alder. – Mange gjør allerede en god jobb med å skrive ut resept på røykesluttmedisin, følge opp pasienten og henvise til Frisklivssentralen for å treffe likesinnede. Hun viser også til at vi har kunnskap om at når prisen øker med 10 prosent på sigarettene ved hjelp av skatter og avgifter, reduseres andelen røykere med rundt fem prosent. Selv om færre unge røyker, er Gram bekymret for bruken av e-sigaretter, fordi forskning viser at mange kan gå over til vanlige sigaretter. Tett oppfølging Marte Kvittum Tangen, leder i Norsk forening for allmennmedisin og spesialist i allmennmedisin, mener funnene i denne studien er veldig godt nytt for alle som har sluttet å røyke eller vurderer å slutte å røyke. – Det nytter! Vi har lenge visst at man oppnår positiv effekt på helsen allerede første dag etter røykeslutt, men at de så tydelig kan vise at det så tidlig som tre år etter røykeslutt er så gode resultat med redusert risiko for hjerte-kar hendelser, lungesykdommer, kreft og til og med død, er viktig og nyttig. Hun peker også på at det er veldig vanskelig å slutte å røyke, fordi det er både en psykisk og en fysisk avhengighet. – Det er individuelle variasjoner i hvilke tiltak som har best effekt, men for de fleste virker det med tett oppfølging, hjelp til røykesluttmotivasjon og medikamenter. Alle som røyker vet at det er helseskadelig, men alle vet ikke at de kan få hjelp hos fastlegen. For å få enda flere til å slutte må vi ha individuelt tilpasset røykeslutthjelp Selv har hun hatt mange pasienter som har klart å slutte å røyke ved hjelp av medikamenter. – Noen får bivirkninger og klarer ikke å bruke dem, men for veldig mange er det god hjelp. Det er et problem at det er kostbare medisiner, men kostnaden per måned blir for de fleste mindre enn ved å fortsette å kjøpe røyk.

Summary: Røykere kan forlenge livet med mange år ved å slutte, ifølge ny forskning

Summary: Undersøkelse av 1,5 millioner personer i USA, Storbritannia, Canada og Norge

Summary: Røykere har tre ganger høyere risiko for tidlig død, men slutter man, reduseres risikoen raskt

Summary: Slutter man før 40 år, kan man forlenge levealderen med 12 år

Summary: Forsker mener funnene bør brukes til å informere røykere om fordelene ved å slutte


Brann-spissen herjer før cupfinalen: – Det er høy europeisk klasse

BERGEN/LILLESTRØM (VG) Bård Finne (28) bøtter inn mål som han aldri har gjort. Nå vil han skyte Brann til cupgull, men LSK-profil Magnus Knudsen (21) kommer med en advarsel til bergenserne. – Han er i fyr og flamme, så det er bare å applaudere den mannen. Det sier Brann-spiller Fredrik Pallesen Knudsen til VG like etter 4–1-seieren over Stabæk 16. mai. Der kunne han se at Bård Finne banket inn to nye scoringer. Brann-spissen er med det oppe i syv mål på de åtte første kampene i Eliteserien. – Det er jeg fornøyd med, sier Finne til VG, før han raskt drar fokuset bort fra seg selv: – Det er tidlig, og det er veldig mye fotball som skal spilles. Nå handler det først og fremst om laget. Vi har lyst til å vise norsk fotball at vi har kvalitet. Lørdag klokken 16.00 går Finne ut på nasjonalarenaen i Oslo foran et fullsatt Ullevaal stadion. På motsatt banehalvdel står Lillestrøm, som 16. mai tapte 1–2 hjemme for Sarpsborg 08. – Vi har ikke lyst til å vise oss frem på denne måten igjen. Vi skal bite ekstra fra oss i cupfinalen. Vi har en sult og hevngjerrighet som vil har lyst til å vise om noen dager, sier LSK-spilleren Magnus Knudsen til VG. – Så dette kan bli skummelt for Brann? – Det kan du si, ja. Midtbanemannen forteller om en enorm lyst til å slå tilbake på norsk fotballs største scene. – Vi pratet i garderoben om a vi skal bruke alt sinnet og energien vi har på Brann. Det blir en kamp i seg selv på tribunene. Så vet vi at Brann liker å spille, det går fort med dem, men de etterlater seg samtidig rom i kontringsfasen, sier Knudsen. Finne blir utvilsomt en viktig mann å stoppe for romerikingene. Bergens Tidende-kommentator Anders Pamer har fulgt spissen siden han som 17-åring sjokkerte med to mål mot Rosenborg. Han er ikke i tvil på hva som gjør at målene renner inn for den nå 28 år gamle bergenseren. – Nå er han på et sted og i et system hvor han passer aldeles perfekt. Han har fått tillit som midtspiss, på et lag som spiller en fotball som passer ham perfekt. Bård Finne har alltid vært god til å sette ballen i mål, det vet vi, sier Pamer til VG og fortsetter: – Når han får mange sjanser i boksen og holder veldig høy klasse som avslutter, blir det mange mål. De spiller en fotball som skaper mange sjanser for spissen. De leter etter ham i boksen, og det gjelder å gi ham ett eller to tideler. Akkurat nå er han som skreddersydd i den rollen. Grafikk: www.sofascore.com Brann-trener Eirik Horneland er helt enig i at Finne passer inn i Branns måte å spille fotball på. – Han har vært ekstremt viktig både i opprykket i fjor, da han var toppscorer i ligaen, og i år. Han kler laget vårt, så vi kommer til å få mye ut av ham i månedene fremover, sier Horneland til VG. – Han er fantastisk, en unik avslutter, og en målscorer uten sidestykke. Den evnen han har til å bevege seg inne i motstandernes boks, er det få andre som har, sier Brann-assistent og tidligere spiller Erik Huseklepp til VG. Allerede etter åtte serierunder er Finnes tall i Eliteserien på høyde med det beste han har levert i karrieren. Med syv mål er han bare tre bak sin personlige bestenotering, satt som Vålerenga-spiller i 2018. Den gang brukte han 12 flere kamper på å nå syv mål. – Han er skikkelig giftig, og det er det en høy europeisk klasse på. Det er ikke mange spisser som klarer å tverrvende på et så lite areal, vite hvor man er, og samtidig være dødelig presis, sier Pamer. Inkludert cupen er Finne oppe i 10 mål i 2023. På lørdag kan scoring nummer 11 komme for Branns nummer 11. Da er det cupfinale mot Lillestrøm. – Det er en enorm kamp. Det var gøy på 16. mai, og så skal vi ha det gøy på lørdag, sier Finne.

Summary: Bård Finne (28) scorer rekordmange mål og kan hjelpe Brann til cupgull.

Summary: Etter to nye mål mot Stabæk, står Finne med syv mål på åtte kamper i Eliteserien.

Summary: BT-kommentator Anders Pamer mener Finne passer perfekt i Branns spillestil.

Summary: Brann-trener Eirik Horneland kaller Finne ekstremt viktig for laget.


Gransking av Hunter Biden kaster skygger over farens utsikter til gjenvalg

Fredag ble det kjent hvem som skal lede etterforskningen av Hunter Biden, sønnen til USAs president Joe Biden. Hunter Biden er anklaget for skattejukt og ulovlig besittelse av våpen. Fredag ble det klart at statsadvokat David Weiss fra Delaware trer inn i rollen som offentlig oppnevnt spesialetterforsker. Uansett utfall vil en slik prosess bety overskrifter og oppmerksomhet som kan trekke oppmerksomheten bort fra president Joe Biden og hans presidentkampanje. – Dette vil uten tvil ha en betydelige følger for kampanjen for gjenvalg, sier en kilde i det demokratiske partiet til nyhetsbyrået Reuters. – Biden har lyst til å snakke om økonomien, våpenlover og nasjonal sikkerhet. Det vil han nok få mindre mulighet til, fortsetter kilden. Vokse i omfang Demokratene frykter også at spesialetterforskerens virksomhet vil vokse i omfang underveis. – Spesialetterforskere finner alltid noe de ikke hadde regnet med på forhånd. Granskingen av tidligere president Bill Clinton startet som er eiendomssak som han og kona Hillary drev med mens han var guvernør. Den endte med Monica Lewinsky, sier den samme demokraten. Reuters har kontaktet Biden-kampanjen. De har ikke ønsket å kommentere saken. I juli erklærte Hunter Biden seg ikke skyldig i anklagene om å ha unndratt skatt på over 800.000 kroner på inntekt fra 2017 og 2018. Han nektet også for ulovlig besittelse av våpen mens han var påvirket av forbudte narkotiske stoffer. Ledende demokrater hadde håpet at en avtale mellom Hunter Biden og David Weiss ville ha latt president Joe Biden legge sønnens problemer bak seg. Ikke godtatt En føderal dommer ville imidlertid ikke godta avtalen mellom Hunter Biden og påtalemyndigheten. Forhandlingene mellom partene i saken har brutt sammen, sa statsadvokat David Weiss fredag, etter at han ble oppnevnt til spesialetterforsker. En eventuell rettssak åpner for noe som ikke tidligere har utspilt seg i amerikansk historie: Sønnen av en sittende president blir tiltalt for lovbrudd samtidig som faren driver valgkamp for en ny periode i Det hvite hus. Motstanderen blir høyst sannsynlig Donald Trump, som selv står overfor flere saker i rettsvesenet. Republikanerne har beskyldt Biden senior for å ha nytt godt av sønnens forretningsvirksomhet i Ukraina og Kina. Dokumentasjon om ulovligheter er imidlertid ikke brakt for dagen. Lederen i Representantenes hus, republikaneren Kevin McCarthy, sa i juli at en riksrettsprosess kan bli startet opp i august. Halvparten av amerikanerne mener at Hunter Biden ble mildt behandlet av påtalemyndigheten under arbeidet med tilståelsesdommen. Dette viste en måling fra Reuters og Ipsos i juni, før avtalen falt i fisk. Men amerikanere flest sa likevel at Hunter Bidens avtale med påtalemyndigheten ikke hadde innvirkning på hvordan de ville forholde seg til president Biden ved neste valg.

Summary: Offentlig utnevnt spesialetterforsker David Weiss skal lede etterforskningen av Hunter Biden, sønnen til USAs president Joe Biden, som er anklaget for skattejuks og ulovlig våpenbesittelse.

Summary: Prosessen vil uten tvil skape overskrifter og trekke oppmerksomhet vekk fra president Bidens taler om økonomi, våpenlover og nasjonal sikkerhet.

Summary: Demokratene frykter at spesialetterforskerens arbeid vil vokse i omfang underveis.


Det krävdes inga ryssar för snökaos i Skåne

Det finns saker att lära av förra veckans snökaos på E22:an i östra och centrala Skåne. En del av dem handlar om snöröjning och väderprognoser. Desto fler om krisberedskap, samarbete mellan myndigheter och politisk pajkastning. Ni kan historien. På morgonen i onsdags fastnade en lastbil på europavägen utanför Linderöd. Några timmar senare beslutade Trafikverket att vägen skulle stängas av, men köerna fortsatte att växa eftersom inte alla tillfartsvägar kunde stängas av. Över 1000 bilar Som mest satt över 1000 bilar fast i snökaoset och det tog 38 timmar innan vägen kunde öppnas igen. Och redan under räddningsinsatsen började olika inblandade lägga skulden på varandra. Nu har Riksdagens trafikutskott tagit på sig uppgiften att fördela ansvaret. Sverigedemokraten Thomas Morell har sin uppfattning klar. Han anser att det som hände är Trafikverkets fel och vill kalla generaldirektören Roberto Maiorana till utskottet för att läsa lusen av honom. Alla vill prata Centerpartiets Ulrika Heie vill också prata med Maiorana, men hon tycker att det vore klokt att också tala med andra myndigheter, som Länsstyrelsen. Socialdemokraternas Gunilla Svantorp tycker för sin del att det är regeringen som behöver svara för sig. Hon vill se infrastrukturminister Andras Carlsson från Kristdemokraterna på förhör. Det politiska spelet följer sina regler. Högerpopulisterna söker en myndighetschef att lägga ansvaret på. Den politisk oppositionen vill att snökaoset ska bli ännu ett misslyckande för regeringen. Och till slut lär det hela rinna ut i sanden. Vem kommer att minnas den snö som kanske föll ifjol? Några kommer att minnas Sannolikt en hel del av de barnfamiljer som fastnade i kaoset. Kanske också lastbilschaufförer som inte kunde lämna sina bilar eller sin last. Varken räddningstjänsten eller hemvärnet i östra Skåne lär glömma förra veckan i första taget, och inte de frivilliga som gjorde insatser i räddningsarbetet heller. Just nu träffas många av landets makthavare för att prata om det svenska försvaret i Sälen. Ett av nyckelorden är beredskap. Det som hände på vägen mellan Kristianstad och Hörby borde vara en varningsklocka på så många sätt. En signal till oss som individer. Det låter snusförnuftigt att säga det, men vi har ett ansvar. Att åka bil i vinterväglag betyder att man kan fastna. Vi behöver vara förberedda. Måste finnas planer En signal till myndigheter som Trafikverket, Länsstyrelsen och MSB. Snöoväder förekommer och kan till och med förutses. Det måste finnas planer och rutiner för myndigheternas arbete. Och de behöver övas för att fungera. Det är det som är beredskap. Men det som inträffade i förra veckan är också en signal till politikerna i regering och riksdag. Det krävs inte alltid någon främmande makt för att samhällets funktioner ska haverera. Det kan räcka med ett kraftigt lågtryck. Om ledamöterna i Trafikutskottet vill göra rätt för arvodet borde deras arbete kanske inrikta sig mindre på att jaga syndabockar, och mer på att skapa förutsättningar för att förra veckans kaos inte ska behöva upprepas. På köpet skulle beredskapen mot yttre hot bli mycket bättre.

Summary: Snökaos på E22 i östra Skåne förra veckan ledde till att tusentals bilar fastnade i upp till 38 timmar.

Summary: Kaoset har utlöst politisk debatt om ansvar och Riksdagens trafikutskott undersöker nu händelsen.

Summary: Aftonbladets ledarsida anser att samhället behöver ha beredskap för att klara kriser, inte en politisk pajkastning om vem som bär skulden för det som inträffat.


Elev til sykehus med stikkskader – landet på kniv i tjukkas

Ungdomsskoleeleven på Siggerud skole i Nordre Follo hoppet på en tjukkas i gymtimen mandag. I tjukkasen lå det en kniv som gutten landet på. Operasjonsleder Ronny Samuelsen i Øst politidistrikt opplyser til VG at de fikk melding om hendelsen rundt klokken 11.20. – Meldingen gikk ut på at det hadde vært en hendelse i gymtimen på skolen. En elev hadde fått en kniv i overkroppen, og slik vi tolker det hadde noen plassert denne kniven i en tjukkas som eleven hadde hoppet på, sier Samuelsen. Eleven ble kjørt til Ullevål sykehus med ambulanse. Skadeomfanget er ukjent. Har du opplysninger i saken? Ta kontakt med VG på 2200@vg.no – Vi ser alvorlig på hendelsen. Politiet har vært på stedet og foretatt undersøkelser, og vi vil foreta videre etterforskningsskritt, sier Samuelsen. – Vet dere noe om hvem som plasserte denne kniven? – Vi har ingen mistenkte i saken så lang. Jeg har ikke noe mer informasjon i saken per nå. – Utrolig stygg greie Skolen ligger nord for Ski sentrum og har rundt 430 elever.  Rektor Håkon Tangerud skriver i en SMS til VG at de forholder seg til at dette er en politisak og at de per nå ikke har noen kommentar ut over det. Seksjonsleder for nærpolitiet, Marius Gunnerud, forteller til Østlandets Blad at eleven skal ha fått kniven i ryggen. – Eleven skal ha fått en flenge i ryggen, og det var en del blod på stedet, sier han til lokalavisen. Han vet ikke noe mer om skadeomfanget. – Det er en utrolig stygg greie. Om dette er noen som prøver å ramme noen spesifikt, eller om det er en utrolig lite gjennomtenkt handling, er vanskelig å si. Han sier de har utfordringer på alle skoler, men Siggerud skole skal være en av skolene med «mindre problemer». Far: – Etterspør oppfølging VG har snakket med en foresatt ved trinnet. Vedkommende ønsker ikke å stille opp med navn, men har et barn som deltok i gymtimen. VG kjenner mannens identitet.  Han forteller at barnet hans berettet om dramatiske scener. – Kniven skal ha blitt stukket inn i bunnen i tjukkasen slik at tuppen pekte oppover. Eleven som ble skadet traff kniven med ryggen. Det skal være snakk om en skikkelig kjøkkenkniv, sier den foresatte mannen til VG. Den skadede eleven skal ha blødd så mye at elevene ble bedt om å bidra, forteller han. – Barnet mitt fortalte at elevene måtte hente håndklær. Som foreldre blir vi jo overrasket over å høre dette. Her er det jo ørsmå marginer som kunne gjort dette til en katastrofe. Faren mener det ikke holder å bare pålegge foresatte å følge opp: – Jeg etterspør oppfølging av barna. Dette er jo en traumatisk situasjon for dem. Hva gjør Nordre Follo kommune? «Ble funnet en kniv inne i tjukkasen» Foresatte ble skriftlig orientert om hendelsen klokken 14.04. VG har sett meldingen som ble sendt ut. Der bekrefter skolen at det har skjedd en alvorlig hendelse på ungdomstrinnet. – Ved nærmere undersøkelse ble det funnet en kniv inne i tjukkasen som har forårsaket skadene. Politiet ble tilkalt og har gjort undersøkelser i hallen, samt snakket med klassen som var til stede da hendelsen skjedde, informerer skolen foreldrene. Videre oppfordrer rektor foresatte til å snakke med barna om det som har skjedde.  Kommunedirektør: – Følges opp av skolen Kommunedirektør Øyvind Henriksen i Nordre Follo kommune ønsker heller ikke å kommentere: – Jeg er informert om hendelsen og henviser til politiet, sier Henriksen til VG. – Hvordan vil kommunen følge opp eleven som er skadet og de øvrige elevene som var til stede? – Det må jeg komme tilbake til deg om. Det har vært viktig å ivareta vedkommende som er skadet. Utover det kan jeg ikke si noe akkurat nå. Dette følges opp av skolen, svarer kommunedirektøren. Kommunalsjef Arnfinn Almås i Oppvekst og læring sier til Østlandets Blad at alle elevene som har behov, skal få prate med en helsesykepleier. – Det er først og fremst en politisak, så håndterer vi elevene som var til stede og fikk med seg hendelsen i gymtimen. Det vil være helsesykepleier på skolen fra klokken 08 i morgen, sier han til avisen.

Summary: En elev på Siggerud ungdomsskole i Nordre Follo ble knivskadet da han hoppet på en tjukkas i gymtimen mandag.

Summary: Kniven skal ha stått inne i tjukkasen og skadet eleven i overkroppen.

Summary: Eleven ble fraktet til Ullevål sykehus, skadeomfanget er ukjent.

Summary: Politiet etterforsker saken.


Kristiansand i kriseberedskap: – Det er ganske voldsomt akkurat nå

Snøkaoset fortsetter. Nå leveres mat og medisiner på beltekjøretøy i Kristiansand. Det opplyser ordfører Mathias Bernander (H) til VG.  – De vil sikre medisiner og mat til de i hjemmetjenesten med størst behov. Vi har foreløpig ikke hatt alvorlige hendelser, og det er hovedmålet med beredskapsnivået. Det kommer foran alt annet. Det er derfor jeg må si til de som bor i Kristiansand, vi må smøre oss med tålmodighet for å sikre sentrale tjenester. Også Røde Kors og brann og redning stiller med kjøretøy. Har du opplevd snøkaoset på kloss hold? Send oss dine bilder og tips her! Sivilforsvaret i Kristiansand bistår kommunen med to beltegående ATV-er av typen Polaris.   Tore Malja satt på hjemmekontor da Sivilforsvaret ringte ham opp før lunsj.  – Her var det bare å stille opp. Jeg har en forståelsesfull arbeidsgiver, sier han til VG. Han har tatt oppdrag for Sivilforsvaret siden 1994. Det er første gang han har blitt bedt om å bistå på grunn av store snømengder, forteller han.  – Det er ekstremt mye snø på veldig kort tid.  – På veier der det før var to felt er det nå ett felt. Det er mye høye snøfonner og nedsnødde biler.  Høyre-ordføreren er på hjemmekontor på andre dagen. Han leder kriseledelsen, har kontakt med brøytemannskap – og passer to barn. – Vi har måttet gjøre harde prioriteringer, blant annet stenge skoler, fordi vi klarte ikke holde gangvei og sykkelvei i god nok stand. Som småbarnsfar er jeg glad de ikke ble sendt ut med stiv kuling og dårlig sikt, det er ikke en trygg skolevei. – Det er krevende. Men det er også noe vi er forberedt på. Vi har satt kriseledelse allerede første nyttårsdag og hatt alt av mannskap i sving. Men det er krevende når det går så mange dager. Snøen fortsetter å lave ned over Sørlandet. Skoler holder stengt. Den trafikale livslinjen gjennom landsdelen, E18, kan bli stengt. Sørlandsbanen går ikke.  Butikker klarer ikke å få folk på jobb og dermed heller ikke å åpne. Og rundt om i nabolagene sitter mange innesnødd, sier politisk redaktør Vidar Udjus i Fædrelandsvennen.  – Rett og slett krise, skriver han i en kommentar i egen avis. Til VG utdyper han: – Det er ganske voldsomt akkurat nå. Jeg tror vi aldri har opplevd noe lignende. Det snakkes om snørike vintre på 50-tallet, men nå er store deler av samfunnet lammet i en stor by som Kristiansand. Når sivilforsvaret må inn, da er det krise. – Når alle ber oss om å ikke bruke bil, er det mange som tar buss. Og utover formiddagen ble alle busser innstilt, da sitter man jo rundt forbi der man har tatt bussen.  Onsdag morgen måtte han som mange innse at veien til kontoret ble for lang og brokete. – Det er ikke bare snømengdene, men det er liten storm i kastene i dag. Det fokker seg voldsomt. Noen steder ligger det en enorme fonner. Det er en ganske ekstrem situasjon.  – Har du nok mat i hus?  – Heldigvis har vi litt rester etter jul, men det er ikke mange ukene siden myndighetene sendte ut nye retningslinjer til hva man bør ha hjemme i beredskapslager, nå får vi en liten test på det. For vår del nå er det helt utenkelig å komme seg til butikken.  – Og etter stormen kommer sol og sibirkulde?  – Da går vi mot lysere tider. Jøjemeg, vi er mange som synes det er supert hvis vi kan gå på ski langs kysten. Det ville vært fantastisk fint.

Summary: Sivilforsvaret hjelper Kristiansand med beltekjøretøy og personell for å sikre hjemmetjenesten.

Summary: Skoler holder stengt, E18 risikerer å bli stengt og Sørlandsbanen går ikke.

Summary: Butikker sliter med å åpne på grunn av utfordringer med å få folk på jobb.

Summary: Ekstremværet har ført til krise og lammet store deler av samfunnet i Kristiansand.


Store sprekker i Touren: – Vi må skjerpe oss

TOBLACH (VG) Etter to av syv Tour de Ski-etapper er løpere som Pål Golberg, Didrik Tønseth og Henrik Dønnestad rundt to minutter bak teten.  Erik Valnes leder Tour de Ski med fire sekunder til favoritten Harald Østberg Amundsen.  Videre er Ben Ogden og Perttu Hyvärinen henholdsvis 28 og 38 sekunder bak.  – Det er blandede følelser når vi skifter etter målgang. Noen følte de hadde tunge ski, men jeg personlig følte meg veldig bra. Både Pål og Didrik har slitt med sykdom gjennom julen. Det er nok en god blanding av de faktorene, sier Harald Østberg Amundsen. – Jeg håper det snur i morgen, hvis ikke må jeg ta en vurdering på touren videre. Da får vi se hvor lurt det er å presse på videre, sier Didrik Tønseth. Alt gikk imidlertid ikke helt etter planen for Amundsen: Trønderen har slitt med sykdom i julen og var sjanseløs på 10-kilometeren nyttårsaften (35. plass). Finske Perttu Hyvärinen vant overraskende foran Erik Valnes og Harald Østberg Amundsen.  Sist en utenlandsk herreløper vant et distanserenn var Iivo Niskanen i februar 2022.  Øvrige norske plasserte seg slik: Martin Løwstrøm Nyenget, som også har hatt covid i likhet med store deler av langrennseliten rundt juletider, var litt misfornøyd etter 8.-plassen søndag. – Jeg tror ikke vi norske har raskest ski her ute. Men likevel er det to nordmenn et halvt minutt foran meg, og det liker jeg ikke. Vi må skjerpe oss litt de neste dagene, for denne trenden liker vi ikke, sier Nyenget. – Det er lenge siden jeg har følt meg så ille, sa Dønnestad om 33.-plassen til VG. Under åpningsetappen ble Erik Valnes som fjerdemann beste norske på sprinten. Franske Lucas Chanavat vant foran Jules Chappaz og amerikanske Ben Ogden.  Norge-trener Nossum skulle gjerne hatt flere «der oppe» i sammendraget.  – Jeg tror de bak er glade for at det er 20 km jaktstart første nyttårsdag. Da har det en tendens til å samle seg, sier Nossum.

Summary: Erik Valnes leder Tour de Ski etter to etapper, fire sekunder foran favoritten Harald Østberg Amundsen

Summary: Flere norske løpere, som Pål Golberg, Didrik Tønseth og Henrik Dønnestad, ligger rundt to minutter bak teten

Summary: Didrik Tønseth vil vurdere sin deltagelse videre i touren på grunn av sykdom

Summary: Finske Perttu Hyvärinen vant overraskende 10-kilometeren på nyttårsaften


Nordås: – Jeg kjenner på ubehag knyttet til situasjonen i hele kroppen

RØYSE (VG) Narve Gilje Nordås (25) synes situasjonen rundt ham er absurd og ubehagelig. Lørdag vant han «Hytteplanmila» overlegent med ny pers.  – Det er et solid gjennomført løp og det er godt å ta med seg inn i resten av grunntreningsperioden, sier Nordås. Han vant det 10 kilometer lange løpet med persen 27.58 – en forbedring på 20 sekunder. Jakob Ingebrigtsen innehar rekorden på Hytteplanmila med 27.54 fra 2019. Nordås, som tok VM-bronse på 1500 meter i sommer, trenes av Gjert Ingebrigtsen. Og det har stormet rundt Gjert Ingebrigtsen og norsk friidrett den siste tiden.  Dette er bakgrunnen: Underveis i Hytteplanmila slet Narve Gilje Nordås med å styre tankene.  – Mens jeg springer alene i front, så begynte jeg plutselig å tenke på det underveis, sier Nordås. – Hva tenker du på da? – Da tenker jeg på påstandene som har kommet og de beslutningene jeg har tatt. Og hele veien må du ta innover deg inntrykk du har hatt. Så ser du tilbake på ting du har opplevd de siste ni årene i retroperspektiv. Han varsler en større uttalelse snart.  – Hva sier du til de som mener at Gjert Ingebrigtsen bør slutte som trener? – Det er en påstand de har, men mye av det de mener baserer seg på ting de tror. Det er ingen som vet noe. Det blir påstand mot påstand. Jeg vil prøve å nyansere bildet, fortelle det jeg har sett. Det er planen å komme med en endelig kommentar til det som har skjedd, sier Nordås. – Kjente du til påstandene fra brødrene Ingebrigtsen i forkant av at de ble publisert? Har du hatt samtaler med dem om det? – Det kommer jeg tilbake til i den endelige kommentaren, der vil jeg komme tilbake til alt det. – Hva vil du ha frem i uttalelsen? – Jeg har trent med Gjert og Ingebrigtsen-brødrene fra 2014 til 2022. De siste to årene har jeg trent med Gjert alene. Jeg har sett og hørt mye, mens det er mye jeg ikke har sett og hørt. Jeg vil bare fortelle hele mitt perspektiv og min fulle, hele sannhet. – Det er tøft, men du står i det. Du må sørge for rettferdighet, uansett om sannheten gagner deg eller ikke. Jeg vil bare at sannheten kommer frem og at påstander ikke står usagt, særlig om de ikke er sanne. – Er hele situasjonen absurd å stå i? – Ja, jeg synes det. Hadde du sagt dette for to år siden, ville jeg ikke trodd på det. – Hvordan vil du beskrive situasjonen? – Det er ubehagelig. Jeg kjenner på ubehag knyttet til situasjonen i hele kroppen.  – Hvordan opplever du pågangen fra media? – Det er slitsomt, men media er media og skal ha klikk. Jeg er jærbu og sier det jeg føler og mener, sånn vil det alltid være. Men av og til kan man holde meningene inne til man vet mer. Fremover vil jeg kanskje være mindre bastant og skråsikker i mine utsagn. – Hvordan har det vært å lese overskrifter om Gjert de siste dagene? – Det kom som et sjokk å se det publisert i media. Det var vondt å se, og kom som et sjokk. – Har du hatt noe kontakt med Jakob, Henrik eller Filip? – Nei. – Har du planer om det? – Vanskelig å si, jeg må se hva de står for og ønsker, men jeg vil ikke presse meg på.

Summary: Narve Gilje Nordås vant «Hytteplanmila» med ny pers: 27.58. Han trenes av Gjert Ingebrigtsen

Summary: Nordås sier situasjonen rundt ham er absurd og ubehagelig

Summary: Nordås varsler en større uttalelse og sin historie om hvordan han ser påstandene som er kommet mot Gjert Ingebrigtsen

Summary: Nordås sier det var et sjokk å lese påstandene Ingebrigtsen-brødrene kom med mot pappa Gjert.


Bygda mangler småbarn. Tilbyr bleier på billigsalg til hele landet.

VISTDAL (Aftenposten): Det er ikke lett å selge bleier og babygrøt når bygda ikke har småbarn. En nærbutikk i Romsdal har tatt uvanlig grep for å øke salget. – Selv om vi setter ned bleieprisene med 70 prosent, så selger vi ikke en eneste bleie her. Det kan høres ut som en morsom spøk. Men for butikksjef Benedikte Winje på Coop-butikken i Vistdal står det nesten om butikkens eksistens.  En butikk må jo ha bleier og babymat i utvalget, men det er bare ett problem i den lille bygda utenfor Molde: Den yngste innbyggeren i Vistdal er snart fire år, og hun har for lengst sluttet med både bleier og babymat. Derfor er det lenge siden butikken solgte noe av dette i det hele tatt. Så kom Winje opp med ideen. Hun måtte se utover egen bygd. – Hvis andre små butikker sliter med det samme, så håper jeg at vår løsning kan være til inspirasjon, sier hun. Overveldende respons For en uke siden la Winje ut en post på Facebook. I den annonserte hun babyvarer med 50 til 70 prosent rabatt. Hun sto klar til å sende ut varene til hele landet – forutsatt at kjøper betalte frakt. – Responsen har vært overveldende, spesielt fra Østlandet. Jeg har fått 50–60 henvendelser. Nå har jeg bare noen få bleiepakker igjen. Tilbudsvarene gir ikke store summer i kassen, men de er viktige for å holde butikken over vannet i en utfordrende periode av året. Men like viktig, ifølge Winje, er to andre faktorer. – Vi slipper å kaste varene. Samtidig kan vi hjelpe småbarnsforeldre andre steder i landet til å få kjøpt rimelig babymat og bleier. En truet institusjon Coop-butikken i Vistdal er ikke i en særstilling. Mange nærbutikker sliter med lav omsetning, men har utgifter som en større butikk. Flere er blitt stengt. I oktober opplyste Coop til Nettavisen at de hadde lagt ned 29 butikker de siste 12 månedene. – Vi har en historie for å ha butikker i distriktene. Men det er ikke alle steder det er særlig lønnsomt, sier kommunikasjonsdirektør Harald Kristiansen i Coop. Men én løsning kan redde flere fra nedlegging. Coop har et mål om å få 80–100 delvis selvbetjente butikker. Da kan de som driver butikken ha normal arbeidstid, mens digitale løsninger sørger for at den er åpen resten av døgnet. Det statlige Merkur-programmet gir økonomisk støtte til slike løsninger, og har bidratt til at en rekke selvbetjente butikker er blitt etablert allerede. Avdelingsdirektør Steinar Fredheim i Merkur-programmet mener det er viktig å bevare butikkene for å få folk til å bo i distriktene. – Når skolen forsvinner, mister ei bygd mye. Men når butikken legges ned, da er det kroken på døren for lokalsamfunnet. – Bør tilpasse utvalget Men selv om butikker består, møter de endringer i befolkningens størrelse og alderssammensetning. I Vistdal bodde det ved årtusenskiftet 312 innbyggere. I fjor var tallet kommet ned i 226 personer. 93 av dem er over 60 år. – De som bor slike steder, blir eldre. De unge har allerede flyttet ut, men de eldre blir, sier Fredheim. I tillegg til digitale løsninger, peker Fredheim på at kjedene bør la butikkene på slike steder kunne få tilpasse vareutvalget sitt bedre. – Selv om du vet at du bare selger en halv kasse bananer, så må du ta inn fire kasser. Da må du enten kaste eller gi bort de andre kassene, sier han.  Bevart optimismen Innbyggerne i Vistdal har fått med seg det nasjonale bleiesalget fra bygdas butikk. De virker ikke å være veldig bekymret for at butikken skal forsvinne. – Men vi må sørge for å få flere unge til å bosette seg i bygda, sier Arne Håkon Sandnes. Han er født og oppvokst i bygda og har i mange år vært engasjert i den lokale fotballklubben. I tillegg sitter han i kommunestyret for Arbeiderpartiet. Han representerer det som ofte er et kjennetegn ved dem som har valgt å bo på slike steder: Et sterkt engasjement for hjemstedet: For butikk, skole, jobb og boliger – det som skal til for å få folk til å bosette seg i Vistdal. – Jeg har tro på at vi skal klare å snu dette, og at vi får flere barnefamilier hit, sier han.

Summary: En Coop-butikk i Vistdal prøver å øke salget ved å selge bleier og babymat veldig billig. Grunnen er at bygda ikke har småbarn.

Summary: Butikksjefen, Benedikte Winje, annonserte tilbudet på Facebook og fikk mange henvendelser, spesielt fra Østlandet.

Summary: Coop har lagt ned 29 butikker det siste året, men ser på løsninger med delvis selvbetjente butikker.


Fay Wildhagen gikk til psykolog: – Forbandt det veldig med svakhet

Artisten ville bare være hun som var morsom å henge med – men så seg nødt til å oppsøke hjelp for å konfrontere redsel og bli i stand til å være i et forhold. «When I was eight I wanted to escape», heter det i innledningen på sangen «Wet Pants». Ifølge Fay Wildhagen (30) kanskje den mest brutale låten på hennes nye plate, «Let’s Keep It In The Family». Det er artistens første album på fem og et halvt år. Og det er grunner til at det har tatt tid, forklarer hun. – Når jeg skal lage musikk, er det essensielt for meg at det kommer fra et ekte sted. At det handler om sannhet, sier Wildhagen til VG. – Hvis man ikke går dit det brenner, ikke er ærlig med seg selv, så føler jeg ikke at det er vits i å lage musikk i det hele tatt. Som man kunne se i «71 grader nord» er Wildhagen et friluftsmenneske. Og det var ifølge henne under en skogtur hun fikk en slags åpenbaring: – Jeg tenkte sånn, søren også, man kan jo ikke legge ting bak seg! Kanskje jeg ikke er min egen person, kanskje jeg ikke kan heve meg over min fortid? Jeg ble litt nysgjerrig da, på hvorfor jeg fungerer som jeg gjør. VG har fått bekreftet at Wildhagen gikk i terapi. Hun forteller at det startet eplekjekt. – Jeg kom inn og var litt høy på pæren, litt sånn – «jeg har full oversikt over meg selv, jeg er bare nysgjerrig, jeg». Og så begynte hun psykologen å grave i fortiden min, vi besøkte rom jeg ikke har besøkt før, åpnet dører jeg kanskje har neglisjert, ikke hatt lyst til å åpne. Wildhagen forteller at det dreier seg om uro og turbulens i oppveksten på Hovseter i Oslo, men ønsker ikke å peke på enkeltepisoder. – Jeg tror det aldri har vært farlig, men jeg var mye redd som barn. Når man drar ting opp fra mørket og opp i lyset, så blir det også litt mindre skummelt og mindre slemt. Lenge var det slik at hun ikke skulle la sin historie påvirke henne, sier hun.  – Jeg skulle bare være morsom å henge med, aldri være en byrde for noen. Jeg hadde ikke lyst til å være en som trengte hjelp. Jeg tror jeg forbandt det veldig med svakhet. Det har jeg skjønt at det ikke er – å akseptere sin egen sårbarhet, det gjør jo at man blir en helere og tryggere og kulere person. 30-åringen understreker at hun alltid har vært i stand til å kose seg. – Fordi jeg har vært så god til å legge lokk på ting og gå videre. Jeg oppdaget det først da jeg var i nære voksne relasjoner. At jeg kom til kort, på en måte. At de ville tettere på meg enn jeg hadde vært med meg selv. Og at det skapte et ubehag. Å konfrontere dette ga Wildhagen en annen åpenbaring, sier hun: – Jeg skjønte at hvis jeg noen gang skal være sammen med noen og leve et samliv, så er dette noe jeg må gå igjennom. Det sa jeg til min psykolog også. At jeg har lyst til å ta tak i dette, for hvis ikke tror jeg ikke jeg kan leve med noen andre. Og det har jeg veldig lyst til. Nå føler jeg meg klar for det. Wildhagen var i et par år også kjent som samboer med NRK-profil Silje Nordnes, for tiden best kjent som «Maskorama»-programleder. Artisten sier at problemstillingen beskrevet ovenfor her var noe hun ikke var klar over da hun var kjæreste med ni år eldre Nordnes. – Ikke i det hele tatt. Da var jeg på et annet sted i livet hvor jeg ikke kjente meg selv slik jeg kjenner meg nå. Så det var ikke noe jeg skjulte. Det var mer noe jeg ikke forsto – men som vi har snakket om i ettertid. Etter et år i terapi rundet Wildhagen av sist høst, forteller hun. – Jeg spurte henne, burde jeg gå hit mer? Så sa hun, herregud, det var «all good». Det var hyggelig. Jeg ble liksom stemplet ut med smil, ler hun. «Let’s Keep It In The Family» handler ifølge Wildhagen mye om identitet, det å føle seg annerledes som barn.  – Platen handler om sorg og tap og savn og lengsel, det å finne sin plass og høre til, sier hun. – Om at man har overvunnet og kommet seg ut av noe.

Summary: Artist Fay Wildhagen (30) gir ut albumet «Let's Keep It In The Family», over fem år siden forrige soloplate.

Summary: I terapi konfronterte hun uro og turbulens fra oppveksten, noe som har påvirket musikken hennes.

Summary: Albumet handler om identitet, sorg, tap, savn og lengsel, og å overvinne utfordringer.

Summary: Wildhagen tror å akseptere sin egen sårbarhet har gjort henne til en tryggere og kulere person.


Hvorfor feirer vi Halloween? Og andre 🎃-spørsmål

Stadig flere feirer halloween i Norge, men vet du egentlig hvorfor vi feirer denne skumle dagen? Her får du svar på de mest stilte spørsmålene. – Det vi kaller for halloween i dagens Norge, er jo egentlig en gigantisk fest.  Det sier Rune Blix Hagen, som er ekspert på halloween og hekseforfølgelse.  Nordmenn tar ikke så mye hensyn til tradisjoner eller bakgrunnen, men bruker maske og har litt høy partyfaktor, utdyper han. Men, hva er egentlig bakgrunnen for halloween? Og når kom halloween til Norge? Hvorfor feirer vi halloween? Den eldre tradisjonen med halloween går ut på at dette er et slags nyttår, og dens opprinnelse finner vi blant irske og skotske innvandrere til USA på midten av 1800-tallet, forklarer Hagen. – Man forlater sommeren og ønsker vinteren velkommen. Så dette er den viktigste årstiden i den keltiske troen.  Forestillingene går ut på at akkurat på halloween, på den siste dagen i oktober, så er åpningen mellom «vår verden» og «de dødes verden» på vidt gap, sier han. – Det å feire de døde er en veldig viktig ting med den keltiske tradisjonen. Når kom halloween til Norge? Halloween kom til Norge mot slutten av 1990-tallet. Den gang var det mest knyttet til barn som gikk rundt på døren og ba om slikkerier, forklarer Hagen.  Da feiringen først kom, utviklet det seg fort, og det takket være fantasi-universet til J.K. Rowling.  – Harry Potter-filmene med trolldom og personer flyvende på sopelimer har nok en stor del av æren for det. Men med tiden har det utviklet seg til «voksenfest».  – Det er høy partyfaktor og noe som egentlig ikke er noe annet enn å bruke en høstkveld til å feire litt ekstra.  Han forteller at dagens feiring er veldig lagt opp mot de tradisjonene vi kjenner fra USA.  – Så vi kan vel si at dagens halloween-feiring er løsrevet fra sin tradisjon. Den er blitt veldig kommersialisert og amerikanisert. Men barna, de holder litt av tradisjonen i hevd. «Knask eller knep» var også en del av markeringen for hundre år siden. Slikkeriene derimot, er nytt. – Den gang delte man ut mat, frukt og nøtter.  Når er halloween? Halloween markeres hvert år 31. oktober. Men fordi mange nordmenn forbinder markeringen med fest, blir den ofte knyttet til nærmeste helg. – I år vil den store halloween-festen foregå den 28. oktober, sier Hagen. Hva er halloween på norsk? Ordet «halloween» stammer fra engelske «All Hallows’ Eve». På norsk har det blitt til ordet allehelgensaften.  Er halloween en fridag? Nei, halloween er ikke en offentlig fridag i Norge. Det vil si at alt av butikker og tjenester er åpent som normalt.  Hva er knask eller knep? «Knask eller knep», eller «trick or treat» på engelsk, er en tradisjon der barn kler seg ut i kostymer og går fra dør til dør for å be om godteri.  I Norge, som i mange andre land, blir dette vanligvis gjort på selve halloween, den 31. oktober.

Summary: Halloween blir stadig mer populært i Norge.

Summary: Halloween-skikken har sine røtter i keltisk tradisjon på 1800-tallet.

Summary: Feiringen ble introdusert i Norge på slutten av 1990-tallet.

Summary: Populariteten økte blant annet takket være Harry Potter-filmene, men feiringen har med tiden blitt mer kommersialisert og amerikanisert.

Summary: Halloween feires 31. oktober hvert år, og ordet stammer fra det engelske  «All Hallows' Eve».


Han anklager Norge for å være en klimasinke. Nå blir NHO-sjef Ole Erik Almlid anklaget for å være det samme. SVs klimapolitiske talsperson, Lars Haltbrekken, mener NHO-sjefen kaster stein mens han sitter midt i et glasshus. – Jeg hører det singler i glasset når NHO-sjefen slår alarm om norsk klimapolitikk og ber oss prioritere de grønne næringene, sier Haltbrekken. Frp-leder Listhaug er bekymret for noe helt annet: Hun mener NHO høres ut som et ekko av miljøbevegelsen. Årsaken til harmen et et klimaintervju i VG mandag morgen, hvor NHO-sjef Almlid offentliggjorde en rapport som viser at Norge er en klimasinke. – Han sa at «vi må gire om det norske samfunnet, som vi aldri har gjort før for å nå klimamålene.» – Rapporten deres bør føre til en alvorlig selvransakelse i næringslivets hus, sier Haltbrekken: – Det burde ikke være mulig å presentere en rapport om elendigheten i norsk klimapolitikk uten å nevne olje og gassletingen. Produksjonen av olje og gass står for de desidert største utslippene i Norge. En fjerdedel av utslippene kommer fra leting og utvinning av olje og gass. Og hvem har vært av de største pådriverne for økt produksjon? NHO, sier SV-toppen. Speil Haltbrekken sier at NHO de siste årene har vært en av de desidert største bremsene for å få store kutt i utslippene.  – NHO har stått i veien for omstillingen de siste årene. Det er på tide de ser seg sjøl i speilet. Når de utfordres på olje og gass snakker de kun om at vi kan produsere utslippsfri gass. De unnlater helt å snakke om oljen. Har de tenkt å la oljen bli liggende når selskapene finner den og bare ta opp gassen? Neppe. Han viser til skattepakken oljeindustrien fikk i forbindelse med pandemien. – Hvem stod i front for å få på plass den skattepakken? NHO. Og hvem har stått i front og advart mot endringer i oljeskattepakken når SV har krevd det? Jo, NHO, sier Haltbrekken. – Selv om du er kritisk til det dere mener er manglende reell vilje hos NHO til å bidra med tiltak som kan få ned utslippene, er ikke det at NHO-sjefen går på barrikadene for grønn omstilling, positivt? – NHO-sjefen må skjønne at han må velge. Hvis rapporten kan få han til å skjønne det, er det positivt, men så langt virker det bare som at han skal fortsette det fossile kjøret som før, bare med litt grønt på toppen. – Ekko Frp-leder Sylvi Listhaug sitter på andre siden i politikken og angriper NHO for å gå til venstre i klimapolitikken. – Norge trenger ikke styrt panikk, men et NHO som husker på hvem de er til for. Det er synd at NHO tidvis virker mer opptatt av å høres ut som et ekko av miljøbevegelsen enn å sikre næringslivet vårt bedre rammebetingelser og økt handlefrihet, sier Listhaug. Hun sier at målet bør være at bedriftene blir best på å skape verdier.  – Det bør ihvertfall ikke å være å jage subsidier som NHO i altfor stor grad legger opp til i sitt stadig dyrere kompaniskap med LO. Elektrifisering av sokkelen, storstilt subsidiering av havvind og flere titalls milliarder offentlige kroner til karbonfangst- og lagringsprosjekter er å ta skattebetalerne og øvrig næringsliv i helt feil retning. – Så langt unna Norge og andre land er å nå klimamålene, er det ikke å svikte dagens unge, å ikke bruke veldig store ressurser for å sikre at kloden faktisk er levelig om en generasjon eller tre, som et føre var-prinsipp? – Det viktigste for å kutte utslipp er konkurransedyktige betingelser for næringslivet som igjen kan skape ny teknologi som løser morgendagens utfordringer. Storstilt subsidiering på skattebetalernes og det øvrige næringslivets regning vil kun potensielt kunne tjene noen få på bekostning av alle andre. Kvoter og skog Hun peker på at en årsak til at Norge kommer dårligere ut enn våre naboland når det gjelder klimakutt, er at de har med skog i sine utslippstall. – Frp vil heller kutte utslippene ved å ta i bruk kvotemarkedet på en helt annen måte, plante mer skog og regne inn skogen på lik linje som våre europeiske naboland. MDG-leder Arild Hermstad priser at Almlid prøver, men sier at det sitter en elefant i veien. – Oljeelefanten – Han kommer seg ikke rundt den store oljeelefanten: Oljen er totalt dominerende i Norge, og skygger over de grønne næringene. Den stjeler både kapital og kompetanse, og fungerer som en bremsekloss for å få i gang næringer som trenger de samme hodene - vi må trappe ned oljen skal vi klare å trappe opp forbybarnæringene. Leder Sigrun Gjerløw Aasland i miljøstiftelsen Zero ber NHOs bedrifter vise ansvar. – Næringslivet må ta mye større ansvar for å kutte utslipp. NHO-president og Yara-sjef Holsether kan kutte 800 000 tonn på Herøya. Det må stilles klimakrav til CO2-kompensasjonsordningen, vi trenger et forbud mot fossil fyring. Dette er virkemidler som næringslivet bør støtte. – Må gå raskere Almlid sier det er godt å se at denne saken engasjerer «alt fra SV til Frp». – Ingenting er bedre enn at vi får løftet grønn omstilling helt til topps i den politiske bevisstheten. NHO kjemper for bærekraftige bedrifter og gode rammebetingelser, samtidig som vi skal nå klimamålene og sikre nok fornybar kraft til hele landet. Han svarer slik på sinkepåstandene. – Bedriftene kutter utslipp, men ja, det må gå raskere. Derfor presser vi på for klimatiltak. Derfor ønsker vi brede politiske forlik som forutsetning for å få det til. Energinasjonen Norge har ikke råd til å bli fornybarsinke.

Summary: NHO-sjef Ole Erik Almlid anklages av SVs klimapolitiske talsperson Lars Haltbrekken for å være en klimasinke.

Summary: Kritikken kommer etter at Almlid presenterte en rapport som viser Norge som en klimasinke.

Summary: Haltbrekken mener NHO har vært en av de største bremsene for å redusere utslipp og bør fokusere mer på deres egen rolle i olje- og gassproduksjon.

Summary: Frp-leder Sylvi Listhaug kritiserer NHO for å gå til venstre i klimapolitikken.


Ny strid om könstillhörighetslag: SD kan lägga veto

Regeringen och SD splittras av frågan om könstillhörighetslagen. M och L har gått vidare med en ny lag som ska göra det lättare att byta juridiskt kön, men SD säger nu att partiet vägrar acceptera ändringar som påverkar statsbudgeten. Därmed riskerar lagen nu att skjutas i sank. Sverigedemokraterna vill stoppa Moderaternas och Liberalernas planer på en ny könstillhörighetslag. Partiet kommer att stoppa de ändringar i statsbudgeten som kan krävas av att lagen ändras så att det bli lättare för personer att ändra sitt juridiska kön. – Skatteverket har konstaterat att det kommer att kosta pengar att genomföra det här. Det betyder att det är en budgetsatsning och budgeten ska förhandlas inom Tidösamarbetet, säger Michael Rubbestad, vice gruppledare för Sverigedemokraterna i riksdagen. – Min uppfattning är att det inte är något som vi kommer att stödja. ”Kommer att sätta ner foten” Eftersom både KD och SD motsätter sig ändringar i könstillhörighetslagen valde M och L att gå fram med förslaget på egen hand. Det gjordes genom riksdagens socialutskott. Planen är nu att riksdagen ska rösta igenom lagen i april. Även om M och L får stöd av S och därmed kan skapa majoritet för ändringen, kan förslaget alltså stranda om lagen innebär nya kostnader för staten. – Förhandlingar avgör men jag vet att vi kommer att sätta ner foten rätt så hårt om detta eftersom det är en viktig fråga för oss, säger Michael Rubbestad. I korthet innebär ändringarna i lagen bland annat att det inte längre ska krävas medicinsk diagnos för att en person ska kunna ändra sitt juridiska kön.  Det betyder att frågan om könstillhörighet i folkbokföringen, alltså juridiskt kön, skiljs från kirurgiska ingrepp som en person kan komma att vilja göra. Enligt förslaget krävs fortfarande ett besök hos läkare eller psykolog och godkännande från Socialstyrelsen, men åldersgränsen sänks från 18 år till 16 år – om vårdnadshavaren samtycker. Om det går igenom. S skakas av intern osämja Inom S finns kritik mot förslaget från bland andra kvinnoförbundet. Enligt en källa med insyn debatterade S-riksdagsgruppen frågan i flera timmar när partiet skulle ta ställning och det är än så länge inte säkert att samtliga ledamöter vill rösta för. KD och SD har varit kritiska till att det saknas konsekvensanalyser av lagförslaget. Partierna fruktar också att ett förenklat byte av juridiskt kön kan leda till att fler också går vidare och utför operationer och ingrepp som de senare kan ångra. Framför allt när det handlar om yngre personer. – Det mest oroväckande är att diagnosen ska avskaffas och att det bygger på självidentifikation. Många ungdomar söker sin identitet om man då skulle tillåta självidentifikation för en 16-åring så tror vi att många hoppar på tranståget och det är svårt att kliva av, säger SD:s Michael Rubbestad. Krävde fler expertutlåtanden – röstades ner I mitten av februari begärde SD och KD att flera myndigheter, vårdinstanser och intresseorganisationer skulle få uttala sig om lagförslaget i en remissrunda. Bland annat för att försöka utröna om det finns någon risk för att lagändringen utnyttjas i brottsliga syften. Men det röstades ner i utskottet. Christian Carlsson är kristdemokraternas ordförande i socialutskottet. – Om du byter kön så får du ett nytt könskodat personnummer. Byter du tillbaka sen, då får du ett tredje, säger han. – Svenska Bankföreningen har ju varit emot detta tidigare därför att frågan om hur man ska kunna spåra personnummerbyten inte är löst. Har man haft någon kund i banken som man inte vill ha tillbaka för att den ägnat sig åt ekonomiskt fuffens så kan man inte spåra det och banken har inte möjlighet att reagera om kunden kommer tillbaka med ett nytt personnummer. Det är en sådan sak som borde vara löst innan lagen eventuellt klubbas. Liberalernas gruppledare i riksdagen, Lina Nordquist, anser till skillnad från SD att ändringen går att genomföra utan att det påverkar statsbudgeten. – Jag ser det inte som en jättestor sak för staten att göra den här ändringen, men det betyder väldigt mycket för en utsatt minoritet, säger Lina Nordquist. Därmed ser hon inte framför sig någon förhandling och därmed inte heller att lagändringen stoppas den vägen av SD. – Jag har inte uppfattat något sådant och jag har svårt att se att det skulle bli en budgetfråga.

Summary: Moderaterna och Liberalerna föreslår en ny könstillhörighetslag, SD och KD motsätter sig på grund av bristande konsekvensanalyser och potentiella statsbudgetpåverkningar.

Summary: Ändringarna i lagen innebär att medicinsk diagnos inte längre krävs för att ändra juridiskt kön, men SD uttrycker oro för ungdomars självidentifikation.

Summary: Lagförslaget möter även intern kritik inom Socialdemokraterna, frågan om dess genomförande är fortfarande osäker.


Lurte mor og datter om at de var i livsfare: – Hadde ingen grunn til å tro at han jugde

SKIEN (VG) Gjennom 12 år levde mor og datter i et tvangsregime.  – Jeg synes det er forferdelig, sier mannen i 40-årene som skal ha styrt livene deres.  Han erkjente straffskyld på alle punkter, for grovt bedrageri og grov tvang, da saken mandag åpnet i Telemark tingrett i Skien. Han fikk kvinnen, som i dag er i 50-årene, til å tro at han i ledtog med politi og andre vektere beskyttet henne og datteren fra fare. Han skal ifølge tiltalen også ha sagt at han jobbet i etterretningstjenesten. – Da jeg kom til meg selv, så jeg at det var grusomt galt, forklarer mannen. Han sier i retten at han har store hukommelsesproblemer og har dype, svarte hull om hva som skjedde gjennom disse årene. Aktor, politiadvokat Jon Harald Borgen spør den fornærmede kvinnen hva farene var, hva han innbilte henne at hun burde være redd for. – Folk. De kunne drepe meg, de var på jakt etter meg. – Historien er jo litt fantastisk? – Den er utrolig, sier kvinnen. Bodde avsides De var aldri kjærester, men forholdet startet sommeren 2010. Han var kunde i hennes families bedrift, før han flyttet inn i underetasjen. De bodde avsides, i en enebolig.  Tidlig ga tiltalte uttrykk for at hun og datteren var i fare. – Jeg hadde godt inntrykk av ham. Han utviste omsorg og beskyttende evne i en farlig situasjon. Det var egentlig en helt ny verden for meg, forklarer kvinnen. Hva faren besto i, fremstår uklart. Det var noen der ute. – Når du har med en tillitsperson som jobber så nært til de instansene som han gjorde, hadde jeg ingen grunn til å tro at han jugde om det, sier kvinnen. Tiltalte fikk henne til å tro at truslene kom fra kriminelle nettverk og var knyttet til narkotikagjeld noen av hennes nærstående ikke klarte å gjøre opp. – Men hadde det rot i virkeligheten, spør rettens administrator, sorenskriver Håvard Skjeldås. – Jeg kunne ikke motbevise det, svarer kvinnen. Bilen hennes var en gang like ved å bli påkjørt av en varevogn. Tiltalte ba henne kjøre videre, han hadde allerede vektere på saken. – Etterpå sa han det var våpen i den bilen, at den egentlig skulle truffet meg. Mens tiltalte angivelig organiserte beskyttelse for mor og datter, måtte de underkaste seg mange regler som begrenset dem i hverdagen. – Om å gjøre å holde tett De måtte gi beskjed når mor reiste til og fra jobb, når jenta gikk på skolebussen. Mor måtte kjøre bestemte veier, alltid parkere med fronten ut.  – Vi måtte melde fra hvor vi gikk. Men reglene var ikke like bestandig. Hvis vi hadde flere vektere, kunne vi får mer frihet, forklarer kvinnen i retten. Aktor spør hvorfor hun ikke gjorde egne undersøkelser. – For å løse saken, var det om å gjøre å holde tett. Vi visste ikke hvem som var imot oss. Jeg visste ikke hvor jeg skulle begynne å nøste. Ble isolert Kvinnen sier at hun også følte en veldig frykt. – Når noen er der ute, når du har noen å passe deg for og mottar instrukser for å overleve. Da tenker jeg at dem følger jeg, forklarer kvinnen. Hun sier det har vært vanskelig å leve i denne tiden. – Jeg var så redd at jeg ikke torde annet enn å tro på det. Konsekvensene var fatale, hvis jeg tok feil, sier kvinnen i retten. Hun sier at hun ble mer og mer isolert og følte seg omgitt av en usynlig og ugjennomtrengelig mur. – Det var ikke var noe alternativ å gå til politiet, for dem hadde ham kontakt med. Aktor bemerker at det er litt rart at hun har stolt på tiltalte. – Det synes jeg også, svarer kvinnen som er den ene fornærmede. Datteren som i dag er voksen, skal også forklare seg for retten.  Tok opp lån Tiltalte fortalte henne også at han jobbet for politi og barnevern. Hun laget mat til ham, vasket og tørket klær og vasket bilen, for at han kunne ta oppdragene. Hun skal også ha holdt ham med biler. – Så lenge jeg trodde på ham, måtte jeg prøve å bidra med det lille jeg kunne, fordi han også sto på, forklarte kvinnen. Hun tok opp lån, tok ut penger fra familiebedriften og jobbet overtid for å kunne finansiere den omfattende «beskyttelsen» omkring dem. Hun forteller at hun også fikk «bøter» om hun ikke gjorde hva tiltalte sa eller brøt reglene. Etter tolv år betrodde hun seg til arbeidsgiver. Sammen gikk de til politiet i januar 2022. Tiltalte erkjente umiddelbart straffskyld. – Jeg har ingen fullgod forklaring. Beklager, innledet tiltalte i retten. Han er tiltalt for å ha fått kvinnen til å overføre netto minst 1,8 millioner kroner til hans konto gjennom de 12 årene han var innlosjert hos henne. Etter pågripelsen tok politiet beslag i 740.000 kroner i kontanter hos ham. Han samtykket i retten til at beslaget blir overført til fornærmede. Kvinnens bistandsadvokat Knut-Eldar Eitran sier hun har et krav mot tilalte på 2,5 millioner kroner og ber om at erstatning blir utmålt etter rettens skjønn. Ønsker dem alt godt Tiltalte oppfordrer retten til å legge kvinnen og datterens forklaring til grunn. – Mitt største ønske er at de skal få det bra og at jeg kan komme tilbake til en noenlunde normal tilværelse, sier telemarkingen. Han forstår at det har vært en belastning for de fornærmede og sier han skulle ønske det var et system som fanget ham opp tidligere. Mannen forklarer at han har hatt lett for å lyve, etter traumatiske opplevelser i barndommen. Han har i dag omfattende helseproblemer. – Jeg tror, altså, hvis jeg ser meg selv utenfra: Det er ikke noen som setter i gang de greiene der, uten å være syk.

Summary: Mann i 40-årene erkjenner straffskyld for grovt bedrageri og grov tvang i Telemark tingrett

Summary: Mannen skal ha fått en mor og datter til å tro at han, sammen med politi og vektere, beskyttet dem mot fare i 12 år

Summary: Tiltalte fikk kvinnen til å overføre minst 1,8 millioner kroner til hans konto

Summary: Saken ble avdekket da kvinnen betrodde seg til arbeidsgiver i januar 2022, og tiltalte erkjente umiddelbart straffskyld

Summary: Mannen ønsker nå at kvinnen og datteren skal få det bra og at han kan gå tilbake til en noenlunde normal tilværelse


Forfatter og Stordalen-kompanjong: – Vi har kjøpt opp store deler av Vågåmo

VÅGÅ (VG) Arne Brimi jubler, men andre er mer kritiske etter at kjendisforfatter Jørn Lier Horst og Petter Stordalen-kompanjong Magnus Rønningen har kjøpt store deler av Vågåmo. – Vi har kjøpt Vågå, har jeg fleipet med iblant. Vi har i hvert fall kjøpt opp store deler av Vågåmo, sier Magnus Smidesang Rønningen – stolt og grått skjeggete - og litt Oslo-vestkant-cocky – kanskje ikke så rart når han har jobbet tett med en tidvis heftig energisk hotellkonge i snart 15 år: 43-åringen er tidligere PR- rådgiver for og medinvestor med Petter Stordalen i flere selskaper. VG har skrevet at Rønningen tjente rundt 100 millioner kroner etter at svenske Bonnier kjøpte det norske forlaget Strawberry Publishing. Det siste halvannet året har han og et knippe investorer kjøpt opp store deler av næringsvirksomhetene og næringseiendommene i Vågåmo sentrum, hvor det bor knappe 1500 mennesker. VG besøkte Vågåmo sentrum mandag.  Dette er bygningene investorene har kjøpt:  Sett bort fra Kirken, Polet, Rådhuset og noen andre vanskelige bygg å kjøpe, har Rønningen og co. kjøpt opp de sentrale næringsbyggene i de to hovedgatene i sentrum. Hovedinvestor Rønningen har sammen med forfatteren Jørn Lier Horst, private equity-profilen Reynir Indahl og andre kjøpt opp busstasjonen, to kjøpesenter, tre hotell, fire restauranter, samt en rekke andre bygg. Og så har de hyrt inn arkitektgiganten Snøhetta for å oppgradere den vesle fjellandsbyen og bidra med en parallell plan til kommuneplanen.

– Vi har litt under radaren iverksatt det mest omfattende turismeprosjektet som er satt i gang i denne delen av Gudbrandsdalen. Foreløpig har vi investert rundt 150–180 millioner kroner i prosjektet og passerer trolig 250 millioner i løpet av neste år, sier Magnus Rønningen. Under kan du se viktige bygg som gruppen har kjøpt opp i sentrum av Vågåmo ved å bla i galleriet. Han kaller Vågåmo den siste gjenværende perlen i Gudbrandsdalen. – Det handler om å redde det siste tettstedet i Gudbrandsdalen som ikke har blitt ødelagt av «big box’er» signert Biltema/Europris eller etableringer av McDonalds og Burger King. Vi har hentet inn kokker fra Teatro, Eik Restaurant, Geita i Oslo og Brimiland, for å lage gode matopplevelser, sier han. – Vågåmo skal gå fra å være et sted folk flytter fra til å bli et sted folk flytter til. Det skal gå fra et stoppested på vei til Vestlandet til en destinasjon i seg selv, sier Rønningen. Barnespenning Ved kirken i Vågåmo møter vi på Jørn Lier Horst (53), fem prosent-investor i Rønningen-prosjektet, mer kjent som en av landets mest leste forfattere, både innenfor krim- og barnebøker. – Det er duket for noen mysterier i Vågå. Det skjer ting på gatehjørnene her, sier han og ser bortover hovedgaten: – Jeg skriver barnebøker for å få barn til å lese og har nettopp skrevet ferdig en detektivbok, eller mer et lite hefte, som er til trykking, hvor handlingen utspiller seg her i Vågå. Han har også har laget en mysterierundløype, hvor barn skal løse utfordringer rundt omkring i Vågåmo. Horst gikk inn i Strawberry forlag sammen med Rønningen og ble med på ferden til Vågåmo, hvor han har innredet en forfattersuite på hotellet, som han disponerer når han er her, som leies ut resten av året. – Det er noe med Gudbrandsdalen; det har noe med ro å gjøre, hvor en rekke kreative mennesker har kommet for å skape, sier han og viser til ikke helt ukjente skikkelser som Bjørnson, Undset, Ibsen, Hamsun, Munch og Egner. – Klokken gjelder ikke her. Det skaper grunnlag for kreativitet, sier forfatteren. – Kronen har blitt pesetas Kompisen Rønningen har foreløpig gått inn med et sted mellom 30 og 40 millioner kroner. Resten står øvrige investorer og den lokale banken for. – Du putter mye risky business i en kurv her oppe, etter å ha tjent vel 100 millioner på forlagssalget? – Tvert imot, jeg har tro på turisme i Norge, og ser på det som en oppgangsnæring. Den norske kronen har blitt til pesetas og lire, så timingen for å lansere et slikt prosjekt er perfekt. Og så får man tro jeg har lært litt av Petter (Stordalen) gjennom årene, sier Rønningen. – Han skal ikke være med på investorsiden? – Han holder på med hoteller, ikke byer. – Dere anklages for å bli for store for en liten bygd og for å få for stor makt? – Det er menneskelig å være redd for forandring. Men vi skal lage Vågå som destinasjon ved å tilbakeføre byggene til slik de så ut historisk, vi skal tilføre aktiviteter og lage et mat- og overnattingstilbud på nasjonalt nivå. – Det kan gjøre at kritikken om at dere blir for store og mektige, blir reell? – Vi blir store her i bygda, men så lenge vi leverer kvalitet og arbeidsplasser og et bedre sted å bo og besøke, vil også de siste kritikerne skjønne prosjektet. Han sier målet er å lage «verdens feteste basecamp» for å utforske den norske fjellheimen. Vestkant-døl Rønningen sier en ny destinasjon skal designes. – Vi har fått inn Snøhetta til å lage et prosjekt for utvikling av byen og det er vi i nå gang med å realisere. Hotellene er totalrenovert, kjøpesentrene er pusset opp og vi er i gang med å tilbakeføre flere bygg til slik de så ut tidligere. De har ett prestisjeprosjekt: – Vi skal bygge verdens første innendørs isbadingselv, urørt av oppvarming, rått og ekte, som vi tror vil sette Vågå på kartet internasjonalt, sier Rønningen. Selv om han bor på Oslo vest og bruken ferien på spanske ridehester på egen gård i Spania som hobby, er han opprinnelig døl, fra Otta, noen mil lenger sørøst i Gudbrandsdalen. – Jeg oppdaget potensialet i Vågå da jeg leide SOV Lodge her tre juler på rad med hele familien. Jeg så for meg Vågå som Zermatt. Slik begynte det. – Heldige Ordfører i Vågå, Harald Sve Bjørndal (Bygdelista), mener pengestrømmen er udelt positiv. – Vi er utrolig heldige som får så store investeringer og oppgradering av mange bygg, sier han og viser blant annet til at Vågåmos største hotell nå gjenåpnes, nyoppusset. – De ønsket å bygge et svømmebasseng tilknyttet hotellet, men det gikk ikke av hensyn til skred- og flomskade, sier han. Det ble bygget inne i hotellet i stedet. – Det passer bra fordi vi må renovere kommunes svømmebasseng, og kan i en periode leie hotellets basseng til svømmeopplæring. – Du frykter ikke at de får for stor makt i bygda, når de eier så mye? – Næringsetableringer av denne art er det ingen reguleringer på i Norge, og det skal vi være glade for. Investoren er åpen for innspill og deler det vi mener er fortrinnene i vårt bygdasentrum. Her må vi være gode på kommunikasjon og få en utvikling alle er tjent med. Advarer Ikke alle er positive. Nelly Bjerketvedt Karidatter Einstulen bor i Våga. Hun er kritisk. – Det er jo store deler av Vågåmo som nå er kjøpt opp. Jeg frykter vi får en monopolsituasjon, hvor en aktør vil bestemme utviklingen, sier Einstulen. Hun understreker at hun ikke har noe imot at det satses i kommunen. – Det er det at vi får en så stor aktør, som bekymrer meg. Før Rønningen begynte oppkjøpene, opplevde vi en mangfoldig utvikling hvor flere etablerte ny virksomhet. Det er denne bredspekterheten jeg er opptatt av. Jeg frykter vi nå får det motsatte, som også kan gi en demokratisk utfordring, fordi en aktør blir så stor, sier hun. Vi møter henne på Veistadhjørnet Cafe, et av få serveringssteder i Vågåmo sentrum som fikk tilbud om å selge til Rønningen og co., men som takket nei. – Vi har fått en forespørsel om å selge, men har takket nei til tilbudet. Vi ønsker å fortsette driften av bygget, sier Lene Rønning, på vegne av sin familie, som eier kafeen. Brimi-land Arne Brimi har i flere tiår vært matkongen i denne delen av Gudbrandsdalen, med base i nabobygda Lom. Han har valgt å samarbeide. – Jeg heier på dette prosjektet og har godt samarbeid med Magnus Rønningen. Det er krevende og tøft å gå på slik for å løfte ei fjellbygd, og dette er en spennende satsing, sier Brimi. – Du frykter ikke at de blir for store? – De blir en stor eier i Vågåmo sentrum, men slik er det. De lager et konsept bygd på lokale kvaliteter, som jeg liker. Det er ikke ofte en fjellbygd får slik hjelp og mer liv der, gir mer liv i hele regionen, sier Brimi, som driver sin restaurant Vianvang noen få mil utenfor Vågåmo.

Summary: En gruppe investorer, inkludert Magnus Rønningen og forfatter Jørn Lier Horst, har kjøpt opp store deler av sentrum i Vågåmo.

Summary: Prosjektet har investert 150-180 millioner kroner og kan nå 250 millioner i løpet av neste år.

Summary: Planen er å gjøre Vågåmo til en attraktiv turistdestinasjon og skape nye arbeidsplasser.

Summary: Arkitektfirmaet Snøhetta er hyrt inn for å designe en oppgradering av landsbyen.

Summary: Enkelte uttrykker bekymring for at gruppen får for stor makt og skaper monopolsituasjon i Vågåmo. Andre støtter gruppen.


Ukrainske ledere splittet: – Ærlige generaler

Uenighet mellom politiske og militære topper i Ukraina har kommet til overflaten de siste ukene. Eksperter VG har snakket med, mener at generalene bare har vært ærlige om hvordan det står til på bakken i krigen. Karen-Anna Eggen ved Institutt for forsvarsstudier svarer slik da VG spør om uenighetene mellom politikere og militære ledere i Ukraina: – Diskusjoner som dette vil dukke opp i demokratier – og særlig i en så krevende situasjon som den Ukraina står i, svarer hun. – General Zaluzjnyj ga et oppriktig bilde av situasjonen på bakken, og det er en erkjennelse blant flere at han leder et militære som dels kjemper med hendene fastbundet som følge av manglende ammunisjon og utstyr. Dette er Zelenskyj også klar over, sier Karen-Anna Eggen til VG. Hun sier at Vesten lenge har diskutert hvorvidt Ukraina får for lite, for sent, fra vestlig side. – Nå ser vi konsekvensene i det Ukraina går inn i en vinter hvor Russland virker å ha initiativet når det kommer til soldater, utstyr og ammunisjon. Eggen legger til: – Det er også muligens enklere for noen ukrainske politikere å kritisere militæret for dårlig styring, heller enn å ta diskusjonen om full mobilisering av egen befolkning. Arne Bård Dalhaug, pensjonert general og tidligere sjef for OSSE-observatørene i Donbas-regionen, ser det omtrent på samme måte: – Når det gjelder en mulig splittelse mellom den politiske ledelsen og forsvarssjefen ser jeg foreløpig ikke på dette som noen alvorlig sak. Det er bare Zelenskyj som betyr noe blant de politiske stemmene, og ja, han var ikke helt fornøyd med noen formuleringer fra forsvarssjefen i Economist. General Dalhaug legger til: – Likevel – totalt sett tror jeg at Kyiv har tjent på det ærlige intervjuet med general Zaluzjnyj. Vesten/USA erkjenner at krigen omtrent er der som Zaluzjnyj sier at den er. Også utenriksministermøtet i NATO og generalsekretæren sine uttalelser faller godt på plass langs disse linjene, sier Dalhaug til VG. Peter Viggo Jakobsen ved det danske Forsvarsakademiet mener også at generalene bare snakker oppriktig: – Ukraina er i en vanskelig situasjon. Bekymringen ligger i om at støtten fra USA og Vesten blir borte. De må finne balansen mellom å være ærlige og heller ikke være for ærlige om det ser dårlig ut – både overfor sitt eget folk og med tanke på vestlig støtte. – Noen generaler har vært relativt ærlige om at det ser vanskelig ut, mens president Zelenskyj mener at de overdriver – og står på at Ukraina vinner. Men den slags diskusjoner vil være ganske vanlig i en krig, sier Peter Viggo Jakobsen til VG.

Summary: Uenighet mellom politiske og militære ledere i Ukraina har blitt synlig de siste ukene.

Summary: Forsvarssjef Valerij Zaluzjnyj sier krigen er inne i en utmattelsesfase, noe president Zelenskyj avviser.

Summary: Kyivs borgermester Vitalij Klitsjko kritiserer Zelenskyj i et intervju med tyske Spiegel.

Summary: Eksperter mener generalene gir et ærlig bilde av situasjonen, og at slike diskusjoner er vanlig i krig.

Summary: Ukraina frykter at støtten fra Vesten kan bli avta. Foreløpig er det ingenting som tyder på det.


Russland vurderer å trekke seg fra avtalen om stans i atomprøvesprengninger: – Må være på vakt

Ledelsen i den russiske nasjonalforsamlingen vil vurdere å trekke tilbake landets ratifisering av prøvestansavtalen for atomvåpen, opplyser forsamlingens leder. Et signal om at Russland trapper opp pressmidlene mot Vesten, mener ekspert. Vurderingen skal skje på det neste planlagte møtet, sier Vjatsjeslav Volodin, president for statsdumaen i Moskva. – Situasjonen i verden har endret seg. Washington og Brussel har lansert en krig mot vårt land. Dagens utfordringer trenger nye løsninger, sier Volodin, ifølge Interfax. Det dreier seg om CTBT-avtalen, eller Den fullstendige prøvestansavtalen av 1996. Det er en internasjonal traktat om totalforbud mot kjernefysiske prøvesprengninger, både tester av kjernefysiske våpen og prøvesprengninger for fredelige formål. – Det bør tolkes som at Russland prøver og trappe opp atomvåpen-debatten igjen for å avskrekke Vesten. Man kan se på dette som en oppmerksomhetsvekker, men ingenting tyder nå på at det er en dramatisk utvikling, sier doktorgradsstipendiat, Even Hellan Larsen, fra Oslo Nuclear Project ved UiO. Avtalen er ratifisert av til sammen 178 land, som Frankrike, Storbritannia og Russland. Ni land har signert, men ikke ratifisert avtalen, blant dem Kina og USA.  – Som Putin trekker fram, så har heller ikke Kina eller USA ratifisert. I seg selv er dette dermed ikke en omveltning, men om man ser det i en større sammenheng så er dette urovekkende og absolutt ikke bra. Utenriksminister Anniken Huitfeldt mener det er svært bekymringsfullt at Russland vurderer å droppe prøvestansavtalen, skriver NTB. – Norge tar sterkt avstand fra Russlands uansvarlige retorikk om kjernevåpen, som vi også nylig uttrykte i FNs hovedforsamling, sier hun. Norge har en særlig rolle i arbeidet med kjernefysisk nedrustning og forbudet mot atomprøvesprengninger. Under FNs høynivåuke i New York i september startet Norge sammen med Panama et toårig verv for å sikre at prøvestansavtalen skal kunne tre i kraft. «Speile USA» Russlands president Vladimir Putin ble torsdag spurt om muligheten for å trekke Russland fra avtaler om atomnedrustning. Putin svarte da at han «teoretisk sett kunne trekke tilbake ratifiseringen». – Ekspertene sier at vi må sørge for at det spesielle stridshodet vil fungere feilfritt ved ethvert nytt våpen, og vi må utføre tester. Jeg er ikke klar for å si nå hvorvidt vi må eller ikke må gjennomføre testene, sa Putin. Presidenten refererte tilsynelatende til krysserraketten Burevestnik, som skal ha en atomreaktor om bord. Raketten antas å ha svært lang rekkevidde og skal kunne utstyres med både konvensjonelle stridshoder og atomvåpen. Putin pekte videre på at USA ikke ratifiserte CTBT-avtalen, slik Russland har gjort.  – I prinsippet er det mulig å speile USA, sa han, ifølge Interfax. Ifølge doktorgradsstipendiat Larsen er målet til Russland å avskrekke Vesten. – Dette bygger opp et pressmiddel mot Vesten. Hensikten med disse truslene og de siste dagers uttalelser fra russisk hold, er å true Vesten til å kutte støtten til Ukraina. – Er denne trusselen og avskrekking mot Vesten reell? – Det er vanskelig å si om det får noen konkrete konsekvenser om de sier opp avtalen. Men hensikten er nok å signalisere at Russland er villige til å bevege seg inn på den kjernefysiske eskaleringsstigen, også er spørsmålet hvor langt de er villig til å bevege seg opp denne stigen når det drar seg til. Resten av verden må være på vakt, svarer Larsen. Endret tone Putin og Volodins uttalelser, speiler ikke hva Kremls talsperson Dmitrij Peskov sa tidligere denne uken. Under et pressetreff tirsdag sa han at Russland ikke har til hensikt å bryte avtalen om stans i atomprøvesprengninger. Det var Margarita Simonjan, sjefredaktøren i den statlige kringkasteren RT som ifølge et klipp på RTVI først foreslo at Russland burde detonere en atombombe i stor høyde over Sibir som en advarsel til Vesten. Peskov sa også han ikke skjønte hvor journalisten hadde fått den ideen fra om at russerne forbereder en test med en atomdrevet krysserrakett, eller kanskje allerede har utført en.

Summary: Ledelsen i Russlands nasjonalforsamling vurderer å trekke landet ut av prøvestansavtalen for atomvåpen (CTBT-avtalen av 1996), ifølge leder for forsamlingen, Vjatsjeslav Volodin.

Summary: Dette kan være et tegn på at Russland trapper opp pressmidlene mot Vesten, spesielt i lys av konflikten i Ukraina, mener doktorgradsstipendiat, Even Hellan Larsen.

Summary: CTBT-avtalen er en internasjonal traktat om totalforbud mot kjernefysiske prøvesprengninger, som er ratifisert av 178 land, som blant annet Russland, Storbritannia og Frankrike.

Summary: Russlands president, Vladimir Putin, har påpekt at USA ikke har ratifisert avtalen og at det teoretisk sett er mulig for Russland å «speile USA».

Summary: Norges utenriksminister, Anniken Huitfeldt, uttrykker stor bekymring over Russlands vurdering om å forlate traktaten.


Epic Games vant: Google har ulovlig monopol

Tre år etter at Epic Games saksøkte både Apple og Google for å ha monopol på appbutikkene, har selskapet endelig vunnet en rettssak.  Det hele startet for noen år siden, da Epic Games-spillet Fortnite ble kastet ut av Apple, og senere Googles appbutikker. Bakgrunnen var at Epic Games hadde funnet måter å omgå regelverket til selskapenes appbutikker, for å slippe å betale en prosentandel av alle inntekter til Apple og Google.  Rettssaken mot Apple endte med dom som i stor grad gikk i Apples favør, samt en ankesak som gikk samme vei.  Google-rettssaken derimot ga Epic Games medhold på samtlige punkter: Google har hatt et ulovlig monopol på appbutikkmarkedet, konkluderer dommen. Enstemmig vedtatt: Google har ulovlig monopol Det tok angivelig kun noen timer for juryen å svare bekreftende på alle anklagene de ble forelagt, som bekreftet Googles monopol. Monopolet gjelder distribusjonen av Android-apper, samt faktureringstjenestene i selve appen. Videre heter det at Google skal ha gjennomført handlinger som er konkurransebegrensende i dette markedet, som igjen har påført Epic Games skade.  Det skal også ha blitt avdekket ulovlig forhold mellom Google Play-appbutikken, og betalingstjenesten Google Play Billing. Samt også at distribusjonsavtalene med spillutviklere og produsenter av originalutstyr i seg selv var konkurransebegrensende. Derfor tapte de mot Apple, men vant mot Google De to sakene mot henholdsvis Apple og Google fremstår svært like, og har noenlunde samme utgangspunkt. Men de skilles ad på noen små, men svært viktige punkter. Fortnite ble kastet ut av begge selskapenes appbutikker, fordi Epic Games fant en måte å la spillerne betale utenfor plattformene, som var i strid med deres respektive regelverk. Dette resulterte i to separate søksmål, et rettet mot Apple, den andre mot Google. Forskjellene er likevel flere.  Blant annet forhindrer Apple nedlasting av apper utenfor egen appbutikk. Det gjør ikke Google. Fortnite var i teorien fortsatt tilgjengelig på Android, men deres handlinger brøt med appbutikken Play sitt regelverk, og måtte derfor fjernes derfra.  Foruten de mange forskjellene i selve sakene til henholdsvis Apple og Google, så er også denne rettssaken avgjort av en jury, fremfor kun en dommer, som var tilfellet med rettssaken mot Apple.  Google planlegger å anke dommen Det tok ikke lang tid etter at dommen forelå, før Googles policy-sjef Wilson White bekreftet at selskapet planlegger å anke dommen.  – Vi planlegger å utfordre dommen. Android og Google Play gir flere valgmuligheter og åpenhet enn noen annen større mobilplattform, skal Google ha gitt som offentlig uttalelse. – Rettssaken gjorde det klart at vi konkurrerer hardt med Apple og dets App Store, samt appbutikker på Android-enheter og spillkonsoller. Vi vil fortsette å forsvare Android-forretningsmodellen og forbli dypt forpliktet til våre brukere, partnere og det bredere Android-økosystemet Epic Games: – en seier for alle apputviklere og forbrukere Dommen blir beskrevet som en stor seier av Epic Games. I et blogginnlegg på egen side uttaler at dette er en seier for alle som aktivt forholder seg til appbutikkene, og trekker frem de store gebyrene som har fulgt Googles betalingsløsning. – Dagens dom er en seier for alle apputviklere og forbrukere over hele verden. Det beviser at Googles appbutikkpraksis er ulovlig, og de misbruker monopolet sitt for å trekke ut ublu gebyrer, kvele konkurransen og redusere innovasjon. Hva har dommen å si for Epic Games og Fortnite? Vi vet ikke enda.  Dommen foreligger, i den forstand at juryen har gitt sin avgjørelse på rettsspørsmålene. Men Dommer Donato har ikke enda avgjort hva som er de rettslige konsekvensene av dommen. Dette vil tidligst foreligge i januar 2024.  Hvorvidt dommen betyr at Fortnite kan komme tilbake til Google Pay vet vi heller ikke. Men hvis vi skal ta Apple-rettsavgjørelsene som rettesnor så heter det at selv om monopolet kan ha funnet sted og vært ulovlig, så signerte Epic Games kontrakten med selskapene – og dermed brøt de kontrakten bevisst.  Det er derfor høyst usikkert hvorvidt Fortnite vil få en retur til appbutikkene.

Summary: Etter å ha saksøkt Google og Apple for monopol på appbutikkene, har spillutvikler Epic Games vunnet rettssaken mot Google.

Summary: Bakgrunnen for søksmålet er at Fortnite, et spill utviklet av Epic Games, ble fjernet fra Google og Apple sine appbutikker fordi Epic omgikk reglene for å unngå å betale gebyrer til de to selskapene.

Summary: Rettssaken mot Apple endte i Apple sitt favør, mens i Google sin sak ble Google funnet skyldig i å ha monopol på appbutikkmarkedet.

Summary: Selv om de to sakene mot Apple og Google er veldig like, er det noen viktige forskjeller som forklarer hvorfor Epic vant mot Google, men tapte mot Apple.

Summary: Hovedsakelig handler det om at Google har inngått en rekke avtaler med andre aktører, som har gitt dem et konkurransefortrinn.

Summary: Google planlegger å anke dommen, mens Epic Games ser på dommen som en seier for alle apputviklere og forbrukere.

Summary: Det er usikkert om Fortnite vil kunne returnere til appbutikkene.


Efter kaosvädret: Högre matpriser väntas

Årets spannmålsskörd väntas bli betydligt mindre än förra året. Det beror på sommarens blandväder: Först torka och sedan väta. – Det här kommer inte pressa ner priserna för konsumenter direkt, men samtidigt finns en press på matvarukedjorna att inte trycka upp priserna, säger Ulf Mazur på Matpriskollen. 4,9 miljoner ton. Så stor väntas årets spannmålsskörd bli, enligt en ny prognos från Jordbruksverket. Det låter mycket, men uppskattningen skulle innebära en minskning med 15 procent jämfört med skörden förra året. Jämfört med de senaste fem årens snittskörd skulle årets skörd ge en minskning med 5 procent. Den förväntade skörden av höstvete uppgår till 2,8 miljoner ton – 6 procent mindre än 2022 års skörd. Vårkorn är den näst största grödan och Jordbruksverket räknar med än 28 procent mindre skörd än under fjolåret, totalt 1 miljon ton. Havreskörden tros minska än mer, ner till 0,5 miljoner ton vilket skulle innenära 33 procent mindre skörd än förra året. Bakom de prognostiserat låga siffrorna ligger sommarens inledande torka, följt av en längre period av nederbörd. – Jag skulle vilja beskriva det som att det finns utmaningar framför allt kopplade till den ogynnsamma vädersituationen. Men även att vi haft flera år tidigare som varit stökiga, som med torkan 2018, säger Andreas Mattisson, ställföreträdande avdelningschef på jordbruk- och analysavdelningen på Jordbruksverket. Hans inte inräknad Men prognosen är osäker. Framför allt för att årets väder inte låter sig jämföras så lätt med tidigare år. Men prognosen har också bara räknat med väderförhållandena fram till och med 31 juli. Det innebära att stormen Hans inte finns med i beräkningarna. – Det har varit en tuff situation. I vissa områden kan man inte gå ut med tunga maskiner om marken är mättad på vatten. Man behöver få det lite torrt först, säger Andreas Mattisson. För konsumenterna lär de svåra förutsättningarna för landets bönder visa sig ute i butikernas hyllor. – Priserna kommer fortsätta uppåt en del, för att producenterna inte ska producera med förlust. Samtidigt finns det här stora konsumenttrycket på att man inte ska höja för mycket. De letar billigare butiker hela tiden, så det håller tillbaka takten på höjningarna, säger Ulf Mazur på Matpriskollen. ”Inte optimala förhållanden” För produkter där spannmål är en insatsvara avgörs slutpriserna av råvarupriserna på världsmarknaden. – Det har inte varit optimala förhållanden för goda skördar och skördar av god kvalitet. Torrt i södra Europa samt torka och sen regn i de norra delarna, säger Carl Eckerdal, chefekonom på Livsmedelsföretagen. Just skördar av god kvalitet är lika viktigt som att få en stor skörd, menar Carl Eckerdal. – Det är oroande att kvaliteten på en del av det vete som skördas inte kommer leva upp till de krav som ställs för att till exempel baka bröd på. Exakt hur matpriserna kommer att påverkas av årets skörd är för tidigt att säga något om. – Vi har inte facit än. Vi vet inte exakt vad vädret kommer ge för resultat. Och det gäller samma för frukt och grönsaker som för spannmål. Men det är ingen hemlighet att känslan nu är att vädret inverkar negativt om man vill hålla nere matpriserna, säger Carl Eckerdal.

Summary: Årets spannmålsskörd förväntas minska med 15 procent jämfört med förra året, enligt en ny prognos från Jordbruksverket.

Summary: Den minskade skörden beror på sommarens blandade väder, bestående av en inledande torkperiod följt av regn.

Summary: Nedgången i skörden kan påverka matpriserna.


Politiet etterforsker nytt utendørs-overgrep på Kampen i Oslo

Hendelsen føyer seg til en rekke av flere alvorlige seksualsaker i Oslo i juni. Politiet jobber nå med å finne ut om det er en sammenheng mellom hendelsene.  En kvinne i 30-årene har anmeldt en seksuell handling uten samtykke, bekrefter Ann-Kristin Grosberghaugen til VG torsdag. Hun er leder for etterforskningsseksjon seksuallovbrudd i Oslo politidistrikt.  Hendelsen fant sted utendørs på Kampen i Oslo onsdag. Krimleder i Oslo politidistrikt, Mona Nordby, forteller at politiet har fått en beskrivelse av gjerningspersonen, som går ut på at det er en mann i slutten av 20-årene.  Saken etterforskes som et seksuelt overgrep, forteller Grosberghaugen. Flere andre overfall  I midten av juni ble det startet etterforskning av tre overfall mot kvinner i Oslo. To av disse etterforskes som voldtektsforsøk, og den tredje som seksuell handling uten samtykke.  Ingen er siktet i disse tre sakene. De fornærmede er kvinner i 20- og tidlig i 30-årene, og i alle tre sakene ble gjerningspersonen beskrevet som en mørkhudet mann mellom 20 og 40 år.  Politiet kan ikke utelukke at det er snakk om samme gjerningsperson i de tre sakene.  Krimleder Nordby forteller at det er for tidlig å si noe om det her er snakk om den samme gjerningspersonen som i hendelsen på Kampen onsdag. Ser etter sammenhenger I midten av juni ble en mann i 20-årene siktet for to tilfeller av seksuelt krenkende atferd og et tilfelle av seksuell handling.  Disse tre hendelsene skal henholdsvis ha funnet sted på Grønland, i Gamlebyen og ved Linderud.  Politiet sa den gang at de undersøkte om det var en sammenheng mellom disse hendelsene og de tre andre nevnte sakene i Grønland- og Tøyenområdet. Det er altså totalt syv saker. Den pågrepne mannen er siktet for tre av disse. Hendelsen på Kampen denne uka skjedde mens den pågrepne mannen var i varetekt, forteller Grosberghaugen. – Vi jobber fortsatt med sakene som har vært i området den siste tiden, og om disse kan knyttes til mannen i varetekt. Sett i lys av den nye hendelsen onsdag må vi se om det er andre sammenhenger, og det er dét naturlig å si siden det har skjedd én hendelse etter at han ble satt i varetekt, sier Grosberghaugen. Hun legger til at de foreløpig ikke har fått full forklaring fra den fornærmede kvinnen etter hendelsen på Kampen onsdag.

Summary: En kvinne i 30-årene har anmeldt en seksuell handling uten samtykke på Kampen i Oslo onsdag.

Summary: I tillegg har det vært seks andre alvorlige seksualsaker i Oslo i juni, herav tre står uten mistenkt.

Summary: En mann i 20-årene er siktet i tre av sakene, men hendelsen på Kampen onsdag skjedde mens han var i varetekt.

Summary: Politiet ser etter mulige sammenhenger i sakene.


Søsteren om Salmas død: – Har ikke fått rettferdighet

Kulsoom måtte fly fra Qatar til Bergen for å få snakke med norsk politi. Først da fikk bergenspolitiet fart på drapsetterforskningen.  Søndag skrev VG om Salma som ble funnet død hjemme i huset sitt i Bergen i 2017. Tre timer etter at hun ble funnet, friga politiet åstedet til Salmas ektemann. Da hun fikk høre om storesøsterens død, mente Ume Kulsoom Shariff at hun satt på avgjørende informasjon som politiet i Bergen måtte få vite om: Salma ønsket å skille seg. Salma mente at maten ektemannen serverte henne smakte bittert. Og Salmas ektemann hadde selv fortalt at han nylig hadde økt konas livsforsikring til 3 millioner kroner. Kulsoom jobber til daglig som journalist i den internasjonale TV-kanalen Al-Jazeera English News med kontorer i Qatar. Via sin svenske ektemann kontaktet hun norsk politi. Men politiet ringte henne aldri tilbake. Tidlig på morgenen lørdag 29. april 2017 sto Kulsoom derfor på trappen til politihuset i Bergen. Hun og ektemannen hadde kort tid i forveien landet i Norge etter å ha fløyet inn fra den persiske gulf. Da hadde det gått fire dager siden Salma døde. – Jeg tror dessverre ikke politiet hadde kommet noen vei om det ikke var for at jeg møtte personlig opp, sier Kulsoom i en videosamtale med VG i dag. Etter at Kulsoom fikk snakke med politiet, gikk drapsalarmen i Bergen. Men da var åstedet allerede frigitt og obduksjonen av Salma utført. Salmas ektemann ble senere siktet og tiltalt for drap.  Saken ble i 2018 henlagt fordi sakkyndige ikke kunne slå fast hva som var dødsårsaken: – Hun kan ha dødd uten at noen har forårsaket hennes død, sier ektemannens advokat Reidar Steinsvik. – Statsadvokaten og Riksadvokaten har henlagt saken med nevnte begrunnelse og derfor anses den som var tiltalt som uskyldig.  Tar opp norsk politiskandale Ume Kulsoom Shariff (43) sier til VG at hun hele veien har nærmet seg søsterens dødsfall som en journalist. Hun er lite imponert over bergenspolitiet. – Jeg tror ikke de kan ha lært så veldig mye etter den saken med hun jenta som ble funnet hengt, sier Kulsoom til VG. Hun viser til Monika-saken fra 2011, der politiet i Bergen henla drapet på en åtte år gammel jente som selvmord. Etter varslinger og oppvask, ble det opprettet ny etterforskning og en drapsmann ble dømt. Den indiske journalisten er opplest på bergensk kriminalhistorie, etter at hun på sjuende året kjemper for rettferdighet for sin avdøde søster. – De jobber fortsatt med nye metoder for å løse saken om Isdals-kvinnen, hvordan kan da saken med min søster stå uløst? spør hun. Kulsoom mener politiet gjorde flere feil i de viktige første dagene av etterforskningen. – Skal aldri glemme det øyeblikket Søndag skrev VG at rettsmedisiner Stine Kristoffersen mener obduksjonen ikke ble så grundig som den ville vært, dersom politiet hadde gitt signaler om at det var noe mistenkelig rundt dødsfallet. Kulsoom og hennes ektemann som er lege, snakket direkte med rettsmedisineren dagen etter obduksjonen. – Jeg ville vite hvordan Salma døde. Vi måtte være varsomme, fordi Salmas ektemann også var med i samtalen. På dette tidspunktet var mistanken vår mot ham blitt sterkere og sterkere, sier Kulsoom. Stine Kristoffersen svarte på Kulsooms detaljerte spørsmål. Hun forklarte hva som ligger bak begrepet akutt arytmi, som ble pekt på som sannsynlig dødsårsak. – Jeg ville vite om hjertestansen til søsteren min kunne være forårsaket av ytre omstendigheter, sier Kulsoom. Rettsmedisineren forklarte da at Salma kunne ha hatt pustebesvær som følge av trykk mot halsen. – Jeg skal aldri glemme det øyeblikket. Vi sto der alle sammen. Mannen min klemte meg hardt i hånden da vi hørte «din søster strevde med å få puste», forteller Kulsoom. VG har snakket med Stine Kristoffersen som bekrefter at hun hadde denne samtalen med Kulsoom. – Uskyldig og henlagt  Salmas ektemann har hele veien nektet for at han har hatt noe med Salmas død å gjøre. Han har ikke svart på VGs gjentatte henvendelser om saken. I desember skal den sivile rettssaken mot Salmas ektemann opp i Bergen tingrett. Familien til Salma saksøker ham for å ha drept sin indiske kone. Rettssaken har allerede vært utsatt flere ganger. Kulsoom er oppgitt på norsk rettsvesen fordi hun mener det har vært for lett for søsterens ektemann å slippe unna sivilsaken. – Det er hjerteskjærende at vi som etterlatte etter Salma må kjempe for hennes rettferdighet. At Norge, som et så ressurssterkt land, ikke klarte å komme til en ordentlig konklusjon i denne saken, er uforståelig, sier søsteren. Kulsoom mener det var tilstrekkelig bevis for å gå til rettssak.  – Det som hindret det, var en svak og altfor forsiktig offentlig påtalemyndighet, mener hun. VG har spurt Vest politidistrikt hvorfor de ikke ringte Kulsoom tilbake - og hvilke konsekvenser det har fått for den videre etterforskningen av Salmas dødsfall. Dette har politiet ikke ønsket å svare på.  Politiet henviser alle spørsmål til statsadvokat Eirik Stolt-Nielsen. Han skriver i en e-post: – I denne saken oppsto det tvil på et grunnleggende spørsmål, nemlig om avdøde var drept eller døde naturlig. Det ble ikke ansett som mulig å føre bevis for skyld.

Summary: Ume Kulsoom Shariff (43) sammenligner etterforskning av søsterens død i 2017 med Bergens største politiskandale – Monika-saken.

Summary: På tross av at hun kontaktet politiet med viktige opplysninger, ble Kulsoom ikke ringt tilbake.

Summary: Drapsetterforskningen fikk først fart etter at Kulsoom møtte personlig opp i Bergen.

Summary: Ektemannen til Salma ble tiltalt for drap, men nekter straffskyld. Saken ble henlagt på grunn av uklar dødsårsak.


Svenskene stusser på trenerens Skistad-utspill: – Kanskje verdens beste i en annen sport

DAVOS (VG) Linn Svahn og Maja Dahlqvist er kritiske til Norge-trener Stig Rune Kveens melding om Kristine Stavås Skistad.  Stig Rune Kveen kalte Skistad verdens beste sprinter før onsdagens Davos-sprint. Han mente den eneste grunnen til at Skistad hadde noen nederlag mot svenskene, er fordi hun møter flere av dem samtidig. – Hadde hun møtt dem en mot en, ville hun vunnet mot dem alle. Hver gang, sa Kveen til Expressen.  Linn Svahn, vinneren av Davos-sprinten foran nettopp Skistad og Jessie Diggins, svarer med et stikk til Kveen. – Om det er sånn at man er såpass sterk og det er tanken, er det kanskje fordi Skistad ikke har bra nok trener når vi er seks på startstreken. Det er det vi konkurrer om, sier Svahn. Hun kommer med en hånlig beskjed videre: – Det er lett å si. Kristine er absolutt en av verdens beste sprintere, det kan jeg sverge på. Men formatet er slik. Jeg hadde kanskje vært verdens beste skiløper om vi ikke hadde oppoverbakker, men sånn er det ikke. Kveen påpeker at Skistad er den eneste sprinteren som har vært på pallen i samtlige sprinter. – Så skal vi heller ikke glemme seiersrekken hun hadde, med 5 strake seirer etter VM. I sum har hun da 10 pallplasser på rad. Det er veldig imponerende, sier Kveen og legger til:  – Og jeg vil samtidig understreke at Linn Svahn er en meget god skiløper, som vi håper får mange dueller mot Skistad fremover.  Se Svahns bragd i Davos: Maja Dahlqvist - som fikk en etterlenget opptur med 4. plass etter en trøblete sesong - rister også på hodet av Kveens utspill. – Det vet vi ikke, det er jo en annen sport. Hun er kanskje verdens beste i en annen sport, sier Dahlqvist og ler: – Det er merkelig (Kveens utsagn). Men de prøver vel å finne på måter der de er best uten at man kan få et resultat på det. Det ble drama i flomlyset i Davos onsdag kveld. Emma Ribom gikk i bakken i semifinalen og svenskene varslet protest mot Skistad, men den ble aldri noe av. Også i Toblach-sprinten undersøkte Sverige muligheten til å legge inn protest mot Skistad.  Kveen mener det er tegn på svensk stress. – Det er noe fra svenskene hver gang. Det er litt artig, sa Kveen til VG. – Det er vel hun som er litt rotete, jeg tror ikke det er noe fra Sverige mot Skistad, kontrer Dahlqvist.  Hun innrømmer at Skistad er vanskelig å møte på grunn av fartsressursene og høyden, men understreker at det norske fartsesset opptrer rettferdig. – Det er litt annerledes å gå mot Kristine. Hun har lange staver, ligger man bak henne, bør man nesten være en meter fra for ikke å gå i henne. Hun er rask og god på å utnytte etter egne styrker. Hun gjør det optimalt for seg selv – og vanskelig for oss, sier Dahlqvist. Linn Svahn mener også at Skistad «spiller et rent spill». – Hun er veldig sterk på utnytte det hun har, hun maksimerer det, sier Svahn.  Skistad bryr seg lite om hvordan det er for svenskene rundt henne i et felt. – Jeg tenker ikke så mye på det. Jeg legger meg der jeg legger meg, sier Skistad: – Hensyn er sånn man må ta med alle uansett. PS! Kristine Stavås Skistad dro hjem fra Tour de Ski etter sprinten i Davos.  På herresiden vant Lucas Chanavat:

Summary: Stig Rune Kveen mener Skistad ville slått svenskene hver gang - om de møttes en mot en.

Summary: Linn Svahn og Maja Dahlqvist synes utspillet er merkelig, og mener det ville vært en annen sport.

Summary: I Tour de Ski har det vært to situasjoner med Skistad hvor svenske har vurdert protest.

Summary: Dahlqvist og Svahn mener begge Skistad opptrer rettferdig og er god på å utnytte egne styrker.


Den tre år gamle jenta ble gravd ut med hender og spader.  Redningsmannskapene hadde nesten mistet håpet om å finne noen flere i live da de oppdaget den lille jenta i jordmassene. – Et barns evne til å overleve er vanligvis mindre enn voksne sitt. Men barnet overlevde, sier Edward Macapili, talsperson for de lokale beredskapsmyndighetene til nyhetsbyrået AFP. – Det er et mirakel, fortsetter han. Hun hadde ingen synlige skader, og ble sendt videre til sykehus. Treåringen er én av mange som ble tatt av jordskredet som dro med seg både hus og kjøretøy da det torsdag kveld rammet Masara på øya Mindanao, sør på Filippinene. 54 døde Søndag opplyste myndighetene at dødstallet har steget til 54, mens 32 er skadet. I tillegg er over 60 personer fortsatt savnet.  Over 300 mennesker har vært involvert i redningsarbeidet, skriver Reuters.  Bekymring for flere skred stanset midlertidig leteaksjonen, men søndag er arbeidet gjenopptatt.  – Redningsteamet gjør sitt beste, selv om det er veldig vanskelig, sier en talsperson i beredskapsmyndighetene. Ifølge Reuters er over 1100 lokale familier evakuert. Utsatt for naturkatastrofer  Området har de seneste ukene vært rammet av et kraftig regnvær, som har utløst både flom og jordskred.  FN-sambandet opplyser på sine sider at Filippinene rammes regelmessig av tyfoner og kraftige tropiske stormer som kan ha vindstyrke på over 200 km/t.  Øystaten som ligger langs en bue med intens seismisk og vulkansk aktivitet, er et av verdens mest utsatte land for naturkatastrofer - som blant annet jordskred og jordskjelv.  I januar ble det meldt om jordskjelv fra provinsen Sarangani på Filippinene, med en styrke på 6, 8 og 7.

Summary: Jordskred rammet Masara på øya Mindanao i Filippinene torsdag kveld

Summary: Det er rapportert om 54 døde og 63 savnede

Summary: En tre år gammel jente ble funnet i live etter 60 timer

Summary: Området er et av de mest utsatte for naturkatastrofer