Får Jimmie Åkesson som han vill med Sveriges Radio?

Om Jimmie Åkesson hade fått bestämma hade han lagt ner Sveriges Radio P3. – Jag tycker att det är vänsterliberal smörja, som han uttryckte saken i en intervju med Morgonpasset i P3.  Åkesson gillade inte att programmet – som det alltid gör – skämtade med honom när han var inbjuden gäst. – Det är vad jag förväntar mig av den här skitkanalen. Jag ställer upp här för att jag vet att jag måste det, men jag hade helst sluppit, sa han. Frågan nu är om han inte kommer att få som han vill. Kanske inte att hela kanalen läggs ner, men i veckan kom nyheten att Sveriges Radio står inför ett sparpaket på en kvarts miljard per år. Det kommer att bli både mindre personal och nedskärningar i programverksamheten med 130-150 miljoner årligen. Bakgrunden är att staten varje år räknar upp sina anslag till SR med två procent medan kostnadsutvecklingen i samhället är betydligt högre. Sveriges Radios hyror har exempelvis ökat med 10 procent och lönerna med mer än dubbelt så mycket som anslagshöjningen. Även SVT kommer att tvingas spara, men inte lika mycket. Det naturliga vore att staten förde till mer pengar eftersom Sverige både ekonomiskt och säkerhetspolitiskt är i en både ovanlig och extremt utsatt situation. Sveriges Radio är även en viktig del av totalförsvaret. Men orkar Elisabeth Svantesson det i konflikt med ett starkt public service-kritiskt Sverigedemokraterna? Vill hon ens? De senaste årens kriser som drabbat Sverige har ställt stora krav på public service. Korrekt och saklig information var oerhört viktig under pandemin och under Putins krig mot Ukraina har en våg av desinformation vällt in över Sverige. Sveriges Radios oberoende är grundlagsskyddat. Men SR har även ett så kallat ”beredskapsuppdrag” som är inskrivet i sändningsavtalet. Nyhetsförmedlingen till svenska folket måste fungera även om det värsta skulle inträffa. P4 har funktionen av Sveriges beredskapskanal. Men utöver detta spelar exempelvis SR:s sändningar på andra språk än svenska en vital roll för att få ut korrekt information i världen. Något många pekat på under de senaste månaderna när landets utsatts för organiserade desinformationskampanjer kring både svensk socialtjänst och koranbränningarna. Svenska folket har högt förtroende för Sveriges Radio. Det borde värnas. I USA kan vi se vad som händer i ett medieklimat där oberoende journalister och journalistik förlorat allt mer av sitt anseende.  På partistyrda medier som Fox News och på sociala medier sprids konspirationsteorier och extremism obehindrat och för många har det blivit ett alternativ till riktig nyhetsförmedling.  För vissa partier – som Sverigedemokraterna – är det en välkommen utveckling. Om något så borde regeringen lägga mer pengar på Sveriges Radio i kristider, inte bara titta på när verksamheten tvingas skära ner. Sveriges Radios roll och uppdrag har knappast någonsin varit viktigare än vad det är i dag. Den här besparingen är helt feltänkt.

Summary: Sveriges Radio står inför ett sparpaket på 250 miljoner kronor per år, vilket kommer att innebära nedskärningar i personal och programverksamhet.

Summary: Sparpakatet är ett svar på en kostnadsutveckling högre än den två-procentiga årliga ökningen av statliga anslag.

Summary: Aftonbladets ledarsida tycker sparpaketet ärr feltänkt givet Sveriges Radios viktiga roll i totalförsvaret och spridningen av korrekt information, särskilt under kriser som pandemin och desinformationskampanjer. Regeringen bör skjuta till mer pengar.


Oppretter straffesak mot Gjert Ingebrigtsen

Politiet oppretter straffesak mot Gjert Ingebrigtsen, skriver politiet i en pressemelding. – Hans eneste mulighet for å renvaskes, sier Ingebrigtsens advokat.  – Vi har gjort flere innledende undersøkelser, og informasjon som har kommet fram har gjort at vi nå har opprettet en straffesak. Det er opprettet sak på straffelovens paragraf 282 – mishandling i nære relasjoner, sier politiinspektør Terese Braut Våge i en pressemelding.  Paragraf 282 i straffeloven handler om mishandling i nære relasjoner, og dekker blant annet vold og andre krenkelser. – Det betyr at vi nå er i en etterforskningsfase, hvor formålet med etterforskningen er å avdekke om det foreligger straffbare forhold, sier Braut Våge, og fortsetter: – I en etterforskning skal politiet være objektive. Når en person har status som mistenkt, skal etterforskningen søke å klarlegge både det som taler mot ham og det som taler til fordel for ham, sier politiinspektøren. Det var i forrige uke at politiet informerte om at de så det som naturlig å undersøke om det var rimelig grunn til å igangsette etterforskning mot Gjert Ingebrigtsen.  Det kom etter at løpersønnene Henrik, Filip og Jakob i VG fortalte om opplevelser med frykt, ubehag og vold i oppveksten. Gjert Ingebrigtsen har hele veien benektet anklagene.  Senere gikk en av Gjerts andre sønner, Martin, ut og fortalte at han ikke kjente seg igjen i sine brødres fremstilling av faren.  John Christian Elden er Gjert Ingebrigtsens forsvarer.  – Dette var ikke uventet, og min klient er trygg på utfallet av en slik etterforskning.  – Selv om en politietterforskning selvfølgelig er en stor belastning både for Gjert Ingebrigtsen og resten av hans familie i en allerede vanskelig tid, er det samtidig hans eneste mulighet for å renvaskes, sier advokat John Christian Elden i en pressemelding.  «Det at politiet åpner etterforskning innebærer ikke det foreligger skjellig grunn til å mistenke Ingebrigtsen for noe straffbart. Ingebrigtsen er ikke siktet i saken. En etterforskning skal belyse alle sider av en sak, både det som taler til fordel og ulempe for den mistenkte, og ivareta Ingebrigtsens grunnleggende rettssikkerhet» skriver advokatselskapet.  Mette Yvonne Larsen er oppnevnt som bistandsadvokat. Hun skriver i en melding til VG at løpebrødrene er enig i at det settes i gang etterforskning.  Gjert Ingebrigtsen snakket med VG under Hytteplanmila i helgen.  – Politiet vil undersøke sønnenes påstander. Hvordan ser du på det? – Det håper jeg inderlig. Jeg tror ikke det blir en etterforskning. Men de er hjertelig velkomne til å undersøke så mye de vil. De vil aldri finne noe. Det synes jeg er helt fint, det skulle vært gjort for lenge siden, med tanke på alle ryktene som er der ute, sa Ingebrigtsen.  Politiet skriver at etterforskningen vil ta tid.  – Jeg vil understreke at etterforskning av saker som gjelder mishandling i nære relasjoner er saker som av sin natur krever grundig etterforskning over noe tid. En sentral del av etterforskningen vil være avhør. Politiet kan ikke kommentere innhold i avhør all den tid saken er under etterforskning, og det er derfor begrenset hvor mye informasjon vi har å dele i tiden framover, sier politiinspektør Braut Våge.  Hun bekrefter til Dagbladet at det har blitt gjennomført avhør i forbindelse med etterforskningen. Våge ønsker ikke å kommentere overfor avisen hvem eller hvor mange som har vært i avhør.  Norges Friidrettsforbund skriver i en melding til VG at de ikke ønsker å kommentere saken.

Summary: Politiet oppretter straffesak mot Gjert Ingebrigtsen for mishandling i nære relasjoner (§ 282)

Summary: Politiet skriver i en pressemelding at de er i en etterforskningsfase.

Summary: Saken skjedde etter at løpersønnene Henrik, Filip og Jakob fortalte om frykt, ubehag og vold i oppveksten

Summary: Gjert Ingebrigtsen nekter for anklagene, og sønnen Martin kjenner seg ikke igjen i brødrenes fremstilling

Summary: Gjert Ingebrigtsens advokat mener dette gir ham mulighet til å renvaskes

Summary: Løpebrødrenes bistandsadvokat sier de støtter etterforskningen.


Hun ble hyllet som «den neste Obama». Hvor ble det av Kamala Harris?

NYHETSANALYSE: Hun er den minst populære visepresidenten på 30 år. Men én gruppe amerikanere heier fortsatt på Kamala Harris. – Vi befinner oss ved et vendepunkt i nasjonens historie! Den 54 år gamle politikeren hadde fått en drømmestart på valgkampen. Foran henne sto 20.000 jublende tilhengere. Energien var som på en festival. – Den amerikanske drømmen og det amerikanske demokratiet er under angrep og står på spill som aldri før. Og vi er her i dette øyeblikket, fordi vi må svare på et grunnleggende spørsmål: Hvem er vi? Hvem er vi som amerikanere? Året var 2019. Pandemien var fortsatt et år unna. Donald Trump var en stadig mer upopulær president, og mange velgere lette etter en kandidat som kunne gi dem håp. Sånn som Barack Obama hadde gjort 11 år tidligere. Var Kamala Harris den de lette etter? Relativt ung. Kvinne. Minoritetsbakgrunn. Karismatisk, faglig sterk og samlende. Folkemassen i Oakland i California brølte i begeistring den januardagen i 2019. Kontrasten til i dag er enorm. Kamala Harris er en historisk upopulær visepresident som sjelden er synlig i offentligheten. Foreløpig har hun ikke vært til stor hjelp for Joe Biden i årets valgkamp. Tvert imot – flere analytikere mener at han burde bytte henne ut før det er for sent. Hva skjedde? – Burde ikke bli president Problemene for Harris startet allerede da hun stilte som presidentkandidat i 2019. Etter det første valgmøtet i California suste hun opp som en klar utfordrer til Joe Biden. Men så raknet det. Harris klarte aldri å gjenskape entusiasmen fra det første valgmøtet. Historier om det dårlige miljøet i valgkampapparatet hennes – og at hun kunne være en bøllete sjef – begynte å spre seg. – Denne personen burde ikke bli president, skal en av lederne i kampanjen hennes ha sagt, ifølge den ferske boken «The Truce» av Hunter Walker og Luppe B. Luppen.  I boken beskriver forfatterne et «giftig klima» i miljøet rundt Harris. Hun slet også med å finne velgere. Da hun trakk seg i desember 2019, før det første nominasjonsvalget i Iowa, hadde hun bare 4 prosents oppslutning. Likevel så Joe Biden noe i henne. Da han ble valgt til demokratenes kandidat i 2020, var det med Kamala Harris ved sin side som visepresidentkandidat. Men heller ikke i jobben som Bidens nummer to har Harris klart å markere seg positivt.  Fikk «umulig» oppgave Noe av dette skyldes selve rollen. Det «mest ubetydelige politiske vervet menneskeheten har skapt», mente John Adams, USAs første visepresident. Harris’ eneste formelle oppgave er å være president i Senatet. Det betyr at hun kan gi den avgjørende stemmen hvis de 100 senatorene deler seg på midten i en avstemning – noe Harris har gjort rekordmange 33 ganger fordi partiene for tiden er så jevnt fordelt i Senatet.  Men bortsett fra dette må visepresidenten selv finne en mening med rollen, uten at den overskygger eller går i bena på arbeidet til presidenten. Flere visepresidenter har tatt en tydelig rolle. Dick Cheney hadde stor innflytelse på George W. Bush fra 2001 til 2009. Joe Biden var en viktig støttespiller og rådgiver for Barack Obama. Forholdet mellom Harris og Biden skal ha vært preget av mye friksjon og dårlig samarbeid, ifølge en rekke bøker og artikler fra folk på innsiden. Harris skal også ha vært misfornøyd med å ha fått ansvaret for det som kanskje kan bli Biden-administrasjonens største tapsprosjekt i årets valgkamp: arbeidet for å sikre grensen mot Mexico og å redusere ulovlig immigrasjon. Det er en tilnærmet umulig oppgave. Forholdet skal ha bedret seg noe etter en dårlig start i 2021, og Biden omtaler ofte Harris som en «partner». Men foreløpig er hun til liten hjelp for å gjøre ham mer populær i valgkampen. Hun er også lite synlig i offentligheten. Historisk upopulær Bare 37,5 prosent av velgerne mener at hun gjør en god jobb, ifølge et gjennomsnitt av meningsmålingene utarbeidet av nettstedet Fivethirtyeight.com. Det er omtrent det samme som Biden. Men visepresidentene pleier å være mer populære enn sjefen. Harris er ikke det.  Faktisk er hun den mest upopulære visepresidenten siden Dan Quayle, som satt som nummer to under George Bush senior fra 1989 til 1993. Men én gruppe velgere har fortsatt stor tro på Kamala Harris: Unge velgere under 30 år er svært positive til henne – 60 prosent mener at hun gjør en god jobb, ifølge LA Times.  Det kan komme godt med hvis hun skulle velge å stille som presidentkandidat i 2028. Men det er langt dit.

Summary: Kamala Harris er den minst populære visepresidenten i USA på 30 år.

Summary: Problemer i valgkampen og et angivelig dårlig samarbeid med president Joe Biden har skadet omdømmet hennes.

Summary: Likevel er unge amerikanere under 30 år fortsatt positive til Harris.


Aleksej Navalnyjs dødsfall: Dette vet vi så langt

Fortsatt er det mange ubesvarte spørsmål etter opposisjonspolitikerens dødsfall. Søndag skal Navalnyjs lik ha blitt funnet på et sykehus med blåmerker og skrammer.  Fredag kom nyheten kom om at den russiske opposisjonspolitikeren Aleksej Navalnyj (47) er død. Det skjer kun én måned før presidentvalget, der det er ventet at Putins nesten 25 år ved makten vil forlenges.  Mange statsledere, fra Joe Biden til Jonas Gahr Støre, har lagt ansvaret på russiske myndigheter.  Her er noen av de mest sentrale spørsmålene og svarene om dødsfallet:  1. Når og hvordan døde Navalnyj? Navalnyj skal ha dødd klokken 14:17 på fredag, etter å ha falt om på en luftetur i straffekolonien han var fengslet i. Den russiske og Kreml-vennlige TV-kanalen RT har hevdet at dødsårsaken var en blodpropp. Denne versjonen er det, for å si det mildt, ikke alle som kjøper. Både Navalnyjs kone og støttespillere har sagt at de mener regimekritikeren ble drept. En ganske annen historie er blitt fortalt til opposisjonsavisen Novaia Gazeta. De har snakket med en fange i fengselet.  Han forteller om uvanlig strenge sikkerhetstiltak allerede kvelden før dødsfallet, og at dødsfallet ble kjent blant de innsatte allerede i titiden fredag – altså rundt fire timer før det offisielle dødstidspunktet.  – Jeg tror han døde mye tidligere enn det som ble offentliggjort. Antagelig kvelden før. Hvorfor ellers var det nødvendig å låse ned cellene og gjennomføre rassia morgenen etter? Andre har pekt på flere mistenkelige omstendigheter:  To dager før dødsfallet skal det russiske sikkerhetspolitiet ha ankommet fengselet og koblet ut flere sikkerhetskameraer, ifølge aktivister som skal ha lest en lokal fengselsrapport.  Og en tidslinje over hendelsene, laget av menneskerettighetsgruppen Gulagu.net, viser hvordan fengselsvesenet sendte ut en pressemelding to minutter etter det offisielle tidspunktet for Navalnyjs død. Fire minutter senere hevdet en statlig russisk Telegram-kanal at dødsårsaken var blodpropp. 2. Hvorfor døde han? Navalnyj har lenge vært en torn i øyet på den russiske presidenten. Ble han beordret drept av myndighetene? I så fall ville dette vært en passende timing, sier Inna Sangadzhieva, seniorrådgiver i Den norske Helsingforskomité. – Systemet vil forsøke å svartmale Navalnyj og dem rundt ham enda mer, og prøve å få fjernet Navalnyjs historie frem til valget. Jeg tipper det er derfor dette skjer nå, men jeg tviler på at denne strategien lykkes, sier hun.  Dødsårsaken kunne fort blitt avgjort gjennom en uavhengig obduksjon. Det er bare ett åpenbart problem.  3. Hvor er Navalnyjs kropp? Frem til søndag har ingen visst hvor kroppen befinner seg.  Men søndag ettermiddag melder den uavhengige russiske avisen Novaja Gazeta at liket er funnet på et sykehus med blåmerker og skrammer. Navalnyjs mor og hans advokat reiste lørdag til likhuset der de hadde fått beskjed om at han lå. Men der var det stengt, og da advokaten ringte nummeret på døren, fikk han beskjed om at liket ikke lå der, skriver avisen Meduza. De skal ha fått antydet at kroppen hans kunne frigjøres om en ukes tid. Flere tester måtte tas, skal etterforskerne ha sagt, ifølge The Guardian.  – Jeg er litt redd for at Navalnyjs familie aldri vil få utlevert kroppen hans. Jeg kan tenke meg at myndighetene vil gjøre alt de kan for å tilintetgjøre liket, sier Sangadzhieva hos Helsingforskomiteen.  Hun tror sjansen er stor for at Navalnyjs siste timer vil forbli en hemmelighet.  4. Hva skjer nå? Utenriksministrene i G7-landene har bedt Russland klargjøre fullt ut hva som har skjedd.  Natt til søndag ble minst 401 personer pågrepet i Russland i forbindelse med markeringer til minne om Navalnyj. Det viser tall fra rettighetsgruppen OVD-Info, som følger situasjonen for ytrings- og forsamlingsfriheten i Russland tett. De fleste pågripelsene fant sted i St. Petersburg og Moskva, der Navalnyj tradisjonelt har hatt sterk støtte, opplyser gruppen.  Dette er den største bølgen av pågripelser under politiske arrangementer i Russland siden september 2022, da 1300 ble pågrepet under demonstrasjoner mot en «delvis mobilisering» til den russiske krigføringen i Ukraina. Likevel er ikke pågripelsene omtalt i de statlige mediene.

Summary: Den russiske opposisjonspolitikeren Aleksej Navalnyj er død. Han skal ha dødd i en fengsel under en luftetur. Det er påstander om at han ble drept.

Summary: Dødsårsaken er ukjent. Familien og støttespillere har ikke fått tilgang til kroppen.

Summary: Dødsfallet skjer kun én måned før presidentvalget i Russland. G7-landene krever klarhet og minst 401 personer er blitt arrestert i forbindelse med minnemarkeringer.


S-kritik mot Kristersson: Ställ ner champagneglaset

Polisen kräver en kriskommission och SVT:s “Aktuellt” ägnade sändningen åt våldsvågen. Men Ulf Kristersson tackade nej till att medverka – eftersom han anordnade kulturmiddag i Sagerska huset. – Det är en förkastlig prioritering från landets statsminister. Ställ ner champagneglaset och åk ut och möt svenska folket istället, säger Tobias Baudin (S). Helgens masskjutning i Farsta har fått allmänheten, polisen och ideella krafter att kräva stopp på våldet. I går eftermiddag gick polisfacket ut och manade till politisk samverkan i en kriskommission. Justitieminister Gunnar Strömmer (M) beskrev våldsvågen som sveper över Stockholm för “inhemsk terrorism”. SVT:s ”Aktuellt” ville ha med statsministern som gäst i sin kvällssändning, som till stor del ägnades åt det allvarliga läget. Men Ulf Kristersson tackade nej till att medverka. Samma kväll som programmet sändes anordnade Kristersson en middag tillsammans med kulturminister Parisa Liljestrand (M) i statsministerbostaden Sagerska huset.  ”Dags att möta svenska folket” Socialdemokraternas partisekreterare Tobias Baudin är  kritisk till statsministerns prioritering.  – Vi har kris i vårt land, barn skjuter barn med maskingevär, det sprängs i trappuppgångar, människor känner otrygghet på gator och torg. Då prioriterar statsministern att anordna ett mingel på Sagerska palatset istället för att möta svenska folket i Aktuellt, säger han.  Borde han ställt in? – Ja han måste prioritera i ett läge där landet är i kris. Det är dags att lämna minglet och möta svenska folket. Han träffade krafter från civilsamhället och kulturinstitutioner för att prata om hur man kan bidra till sammanhållning i Sverige. Varför är det dåligt? – Det finns säkert alltid orsaker till varför man måste anordna mingel på Sagerska palatset. Men det är dags att statsministern tar itu med den största krisen vi haft på lång tid. Signalen att prioritera mingel istället för att möta svenska folket, det är illa agerat av en statsminister.  Pratade om hur barn ska lära sig läsa Förekom det inte att Magdalena Andersson bjöd in till arrangemang när ni hade makten? – Nu har vi bokstavligen kris i vårt land, det skjuts och människor fruktar för sitt liv. Tryggheten som människor ska känna på gator och torg finns inte där längre. Att i det läget anordna ett mingel med kulturmänniskor, det är en helt felaktig prioritering.  När Socialdemokraternas partiledare Magdalena Andersson kommenterade Tobias Baudin kritik mot Kristersson när hon dök upp till kvällens partiledardebatt: – Jag kan bara konstatera att när jag var statsminister hittade jag inte så mycket tid att mingla. Jag jobbade i stället, säger Magdalena Andersson. Ulf Kristerson bemötte kritiken när han anlände till kvällens partiledardebatt i TV4.  – Jag förstår inte alls den kritiken. Vi hade en sedan länge planerad middag med mig och kulturministern Parisa Liljestrand, kring frågor som handlade om integration, att få barn att lära sig läsa så de inte kommer efter i skolan. Vi träffade kulturinstitutioner och företrädare från till exempel Rinkeby.  Släpp champagneglaset och möt folket, sa Baudin?  – På den nivån tänker jag inte diskutera.  Carl Bergkvist, biträdande presschef för Ulf Kristersson skriver i ett sms:  ”Statsministern arbetar, precis som justitieministern, hårt för att få ordning på gängvåldet. Justitieministern har synts i alla nationella medier de senaste dagarna och var också på plats i Farsta i söndags. Den här regeringen genomför just nu det mest ambitiösa programmet mot kriminella gäng i modern tid. I går kväll genomfördes ett möte med representanter från civilsamhället och olika kulturinstitutioner med syftet att diskutera hur kulturen kan bidra till integration och sammanhållning i Sverige – även det en viktig del i arbetet för att minska rekryteringen till organiserad brottslighet. Bland annat diskuterades hur man kan få fler barn att börja läsa.”

Summary: Efter helgens masskjutning i Farsta har polisfacket föreslagit en kriskommission. Justitieminister Gunnar Strömmer (M) kallar våldsvågen som drabbar Stockholm för "inhemsk terrorism".

Summary: Statsminister Ulf Kristersson tackade nej till att medverka i SVT:s "Aktuellt" om våldsproblematiken, då han anordnade en kulturmiddag i Sagerska huset. Socialdemokraternas partisekreterare, Tobias Baudin, anser att Kristersson gör en "förkastlig prioritering".

Summary: Baudin menar att Kristersson borde ställa ned champagneglaset och åka ut och möta det svenska folket istället, med tanke på våldsproblematiken samt den ökade otryggheten på gator och torg.


Hemmelige dokumenter: Zelenskyj skal ha vurdert okkupasjon av russiske landsbyer

Lekkede dokumenter fra amerikansk etterretning viser en langt mer sint, aggressiv og offensiv side av Ukrainas president. Det skriver Washington Post.  Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj fremstår for det meste som sindig og behersket i landets møte med Russlands brutale krigføring. Men nå viser etterretningsdokumenter som Washington Post har fått innsyn i, at presidenten har vurdert å slå kraftigere tilbake offensivt – også på russisk side av grensen. Bak lukkede dører skal Zelenskyj blant annet ha vurdert å okkupere russiske landsbyer for å stille sterkere i eventuelle forhandlinger med russerne. Opplysningene er hentet fra hittil ukjente meldinger som amerikansk etterretning har fanget opp. De har så blitt offentlig kjent etter en omfattende lekkasje  som har blitt omtalt en rekke ganger tidligere i år. Rasende på Ungarn Det er ikke bare Russland som skal være målet for Zelenskyjs angivelige raseri. I sinne skal han også ha tatt til orde for å sprenge en oljerørledning mellom Russland og Ungarn. I en utdypende samtale sier tjenestemenn i etterrettingen at målet skal være å ramme ungarsk industri. Zelenskyj skal samtidig ha gitt uttrykk for «raseri mot Ungarn og derfor kunne komme med overdrevne og meningsløse trusler». Det amerikanske forsvarsdepartementet Pentagon har ikke avvist at de lekkede dokumentene er autentiske. I en utdypende samtale sier tjenestemenn i etterretningen at uttalelsen om å sprenge Druzjba-oljeledningen for å ramme ungarsk industri ble uttalt mens Zelenskyj ga uttrykk for «raseri mot Ungarn og derfor kunne komme med overdrevne og meningsløse trusler». Ungarn er medlem av både EU og Nato, men statsminister Viktor Orban regnes som en av Europas mest Russland-vennlige ledere. Avviste angrep på Russland som fantasi Da Washington Post i et intervju i Kyiv spurte Zelenskyj om han hadde antydet angrep mot å okkupere deler av Russland, avviste han dette som fantasi. Likevel forbeholdte han seg retten til å bruke ukonvensjonelle metoder for å forsvare landet sitt. Tidligere denne uken ble Storbritannia det første landet som oppfylte Zelenskyjs ønske om langtrekkende våpensystemer. Britene skal ha fått forsikringer om at krysserrakettene ikke skal brukes mot mål utenfor Ukrainas internasjonal anerkjente territorium.

Summary: Amerikansk etterretning har lekket dokumenter som viser en mer aggressiv side av Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj.

Summary: Ifølge Washington Post har Zelenskyj vurdert å okkupere russiske landsbyer og sprenge en oljerørledning mellom Russland og Ungarn.

Summary: Pentagon har ikke avvist at dokumentene er autentiske, men Zelenskyj har tidligere nektet for angrep mot Russland.


Salmar beregner milliarder til grunnrenteskatt: – Åpen for eventuelle rettslige skritt

Norges nest største oppdretter sier veksten videre avhenger av grunnrenteskatten, og anslår implementeringseffekten alene til 2,3 milliarder. Salmar nær dobler driftsresultatet til 1,745 milliarder kroner i andre kvartal, viser rapporten fra selskapet. På forhånd var det ventet at oppdrettskjempens operasjonelle driftsresultat skulle stige til 1,77 milliarder, ifølge Infront TDN Direkt. På samme tid i fjor endte resultatet på 883 millioner, men det var før oppkjøpene av NTS og NRS ble innlemmet i regnskapene. Begrenset tilbud av laks i markedet kombinert med robust etterspørsel har gitt høye laksepriser, og dermed også sterke resultater. Salmars markedsverdi lå før dagens tall på i underkant av 69 milliarder kroner, etter et fall på nær 30 prosent det siste året hovedsakelig knyttet til innføringen av grunnrenteskatt. – Vi er tydelige på at vår ambisjon er å fortsette å vokse og skape verdier for samfunnet og for våre aksjonærer. Hvor raskt og hvor mye avhenger i stor grad av virkningene av grunnrenteskatten som er innført i Norge, sier Salmar-sjef Frode Arntsen. – Ifølge våre foreløpige beregninger utgjør implementeringseffekten alene 2,3 milliarder kroner, tilføyer han. Naturlig med domstolsprøving Mowi har satt av nærmere 3 milliarder og har varslet søksmål mot staten på grunn av denne skatten. Salmar sier nå at selskapet er «åpen for eventuelle rettslige skritt knyttet til grunnrenteskatten». Arntsen sier til E24 at de ikke har tatt stilling til et eventuelt samarbeid med Mowi om dette, men sier de vil fortsette dialogen med myndighetene. – Viser det seg at man ser ulikt på de aktuelle faktagrunnlag, vil det være helt naturlig å få prøvd ulike syn og lovligheten av lakseskatten for domstolen, sier han til E24. Salmar holder fortsatt alle nye større investeringer på is i Norge i lys av grunnrenteskatten, selv om satsen til slutt ble redusert til 25 prosent.  Kutter slaktemål Salmar slaktet 44.300 tonn i kvartalet, noe som gir et operasjonelt driftsresultat på 39,4 kroner per kilo. Selskapet beholder slaktemålene for hele 2023 på 243.000 tonn i Norge og 16.000 tonn på Island, men kutter forventningen for Scottish Sea Farms med 10.000 tonn til 27.000 tonn på grunn av biologiske problemer. I Norge venter Salmar betydelig høyere slaktevolum og tilsvarende kostnadsnivå i årets tredje kvartal sammenlignet med andre kvartal, og også høyere volum på Island. Lakseprisene i andre halvår ventes å være lavere enn i første halvår på grunn av sesongmessig høyere volum. NTS, NRS og Salmonor ble inkludert i Salmar i slutten av fjoråret. Ved utgangen av andre kvartal har Salmar oppnådd 508 millioner kroner i årlige innsparings- og sammenslåingsgevinster (synergier). Det tilsvarer 76 prosent av det årlige målet på 671 millioner. Sletting av aksjer Inntektene økte til 5,90 milliarder kroner i kvartalet fra 4,17 milliarder på samme tid året før. Inkludert milliardene som settes av til grunnrenteskatten, ender totalresultatet på minus 778 millioner. I motsetning til Mowi, betaler Salmar vanligvis ikke utbytte kvartalsvis, men sparer dette til årsresultat er klart.  Nå velger Salmar imidlertid å kansellere over 13 millioner egne aksjer, som er en annen måte å øke verdiene til aksjonærene. Ved å slette aksjer, blir det færre å dele verdiene på, slik at hver aksje blir mer verdt. Witzøe-familien er største eier i Salmar. Totalt sett ser Salmar optimistisk på utsiktene for oppdrettsnæringen, og viser til at det globale tilbudet av laks ventes å være på samme nivå i år som i fjor.  Salmar holder kapitalmarkedsdag med investorpresentasjoner 6–7 september, og vil da komme med mer detaljer om ambisjoner og planer fremover. Positiv trigger Lakseanalytiker Christian Nordby i Kepler Cheuvreux påpeker at Salmar-resultatet var litt under forventningene, drevet av litt lavere margin i Midt-Norge.  – Men selskapet guider (veileder) kostnadene her ned neste kvartal, så det virker å være en one-off, sier han til E24. Nordby mener også det er verdt å merke seg at selskapet har fått en ny finansieringspakke på 16 milliarder kroner. – Det har sikkert vært en medvirkende faktor til at Salmar velger å kansellere 13,1 millioner egne aksjer, som jo er en fin implisitt utdeling til aksjonærene, sier han. Alt i alt tror analytikeren at Salmar-aksjen kan stige i dag, selv om selskapet kom inn noe under forventning. Også DNB Markets’ lakseanalytiker tror på positiv børsreaksjon. Han viser til at resultatene var litt bedre enn meglerhuset ventet, men stort sett på linje med forventningene ellers. – Den største nyheten er kanselleringen av egne aksjer som vil fjerne aksjeoverhenget som har vært siden oppkjøpet av NTS/NRS. Det burde være positivt for aksjen i dag, sier han. Carnegies analytiker Henrik Knutsen mener også slettingen av aksjer «bør være en positiv trigger», og ser ytterligere oppside i innsparingene etter oppkjøpene (synergiene). – Vi ser at Salmar fortsetter å realisere stadig mer av de kommuniserte kostnadssynergiene, og her kan det være ytterligere oppside. Kommunikasjonen fra selskapet peker også i retning av lavere kostnader inn i neste kvartal, sier han. – At selskapet ellers leverer nokså «in line» mot forventningene på kvartalet bør sånn sett ikke være fokus i dag, tilføyer han. Tidligere denne uken har disse lakseselskapene rapportert:

Summary: Salmar, Norges nest største oppdretter, dobler nesten driftsresultatet til 1,745 milliarder kroner i andre kvartal.

Summary: Sier at fremtidig vekst avhenger av konsekvensene av grunnrenteskatten, med en foreløpig estimert implementeringskostnad på 2,3 mrd.

Summary: Begrenset tilbud av laks og robust etterspørsel har bidratt til høye laksepriser og sterke resultater.

Summary: Kutter slakteforventningene for Scottish Sea Farms med 10.000 tonn til 27.000 tonn på grunn av biologiske problemer, men beholder slaktemålene på 243.000 tonn i Norge og 16.000 tonn på Island.

Summary: Salmar kansellerer over 13 millioner egne aksjer, som er en metode for å øke verdien til aksjonærene, etter å ha sikret ny finansiering.

Summary: Flere meglerhus venter positiv børsreaksjon etter rapporten.


Så ändrades Adils dödsfall – till att han ”snubblade”

Avgörande uppgifter om Adils dödliga fall på Sjumilaskolan försvann i sjukvårdens journaler. Det branta berget han föll från ändrades i journalerna först till en kulle, och därefter till att han snubblat i en slänt av asfalt. Misstagen kan ha bidragit till att Adil inte fick den specialistvård han behövde. Det var på lunchrasten den 2 mars förra året som Adil, 8, ramlade från ett berg på Sjumilaskolans skolgård och slog huvudet i asfalten.  Trots att skolan flera gånger larmade 112 så dröjde ambulansen en timme. Senare skulle det visa sig att skadorna var så allvarliga att hans liv inte gick att rädda. Aftonbladet har tagit del av rapporter, dokument, sjukhusjournaler och hemliga inspelningar. En granskning av dessa visar bland annat att viktiga uppgifter, som vilken höjd pojken ramlat från, har blivit helt felaktiga i sjukvårdens journaler. I telefonsamtalet från skolan till 112 uppger biträdande rektorn att Adil ramlat från ett ”litet berg” och slagit huvudet i asfalten.  Pojken kommer fram som ”prio röd” till Östra sjukhuset klockan 13.02 – mer än en timme efter att skolan ringt 112. I anteckningarna från ambulansen har uppgifterna om fallhöjden ändrats. Från att Adil ramlat ned från ”en kulle” till ”oklart hur högt”. Kan vara avgörande Uppgiften ändras ännu en gång direkt när pojken kommer in till Östra sjukhuset i Göteborg. Där skriver personalen vid inskrivningen i hans journal att han snavat eller snubblat från ”egen höjd”. Att Adil bara ska ha snubblat upprepas därefter flera gånger i hans journal. ”Inkommer efter fall i samma plan under lek. Osäkert om avsvimmat”, står det i journalanteckningarna från klockan 15.02 samma dag. En uppgift om hur hög höjd en patient fallit från kan vara helt avgörande för hur en allvarlig skallskada utvecklas. Enligt det eventuellt stundande åtalet mot Sjumilaskolans rektor vet vi nu att Adil ramlade från cirka tre meter, mätt från hans huvud, och landade med huvudet ned i asfalten.  De första röntgenplåtarna på sjukhuset visade att det hade uppstått två hjärnblödningar, en där huvudet slog i asfalten och en på hjärnans motsatta sida, som en whiplashskada inuti skallen. Dessutom hade Adil en fraktur på skallbasen. Han mamma Wafaa försökte flera gånger berätta för personal på sjukhuset att han ramlat från en betydligt högre höjd, berättar hon. Wafaa, som inte har svenska som modersmål, fick ingen tolk. Vaknade aldrig efter röntgen På kvällen försämras Adils tillstånd och läkare på Östra sjukhuset beställer därför strax före klockan 21 en andra röntgen av hjärnan. De har misstankar om så kallad inklämning, enligt journalanteckningarna. Inklämning innebär att trycket i hjärnan ökar och blodet därför har svårare att ta sig in i hjärnan, vilket kan leda till en plötslig död. Adil har då blivit mer oresonlig och har svårt att följa instruktioner, en utveckling som inte är ovanlig när det gäller allvarliga hjärnskador. Det beror på att hjärnan får sämre och sämre blodtillförsel, vilket gör att man kan börja bete sig annorlunda. Enligt journalanteckningarna skickas han till röntgen ”cirka klockan 21”, enligt en annan anteckning röntgas han vid klockan 21.30. För att lugna Adil måste han sederas med propofol, ett tämligen stabilt sederande läkemedel som man ska vakna av efter 10-20 minuter. Efter röntgen rullas han tillbaka till avdelningen och personalen säger till hans mamma att hon inte ska vara orolig för att han sover, och att han kommer vakna inom 15 minuter, berättar mamman. ”Kände att något inte stämde” Enligt mamma Wafaa har Adil då inga reflexer i kroppen. – Jag sa Adil, Adil, Adil? Jag klappade på honom, jag gjorde allt. Men han rörde sig aldrig. Hon säger att hon försökte uppmärksamma personalen. – Jag lyfter hans arm och den är helt livlös. Jag kände att något inte stämde. Klockan 22.15 får Adil hjärtstillestånd. – Jag ser att hans puls går upp till 200, och sen gick det snabbt ned. De sa åt mig att gå ut och sitta utanför. Det kom många personer med maskiner och hans hjärta startade igen, berättar mamman. Men Adil vaknade aldrig igen. Borde förts till neurointensiven Enligt det rättsmedicinska protokollet orsakades hjärtstilleståndet av att hjärnan svällt upp så pass mycket av skallskadan och att trycket i skallen blivit för högt, vilket omöjliggör cirkulation. Enligt journalanteckningarna misstänkte en läkare så kallad inklämning redan klockan 20.49, alltså en och en halv timme före hjärtstilleståndet. Tre läkare som Aftonbladet varit i kontakt med säger att det är ett misslyckande att Adil inte fick åka till neurointensiven för att mäta trycket i hjärnan, en åtgärd som eventuellt hade kunnat rädda hans liv. Enligt uppgifter från Sahlgrenska universitetssjukhuset fanns det dessutom två lediga platser på den avdelningen den här dagen. Ingen av läkarna som Aftonbladet varit i kontakt med vill framträda med namn. Överläkare: Kan misstänka att övervakningen brast Det framgår inte av journalerna exakt vid vilken tidpunkt som Adil fick det sederande medlet propofol inför röntgen. Enligt produktinformationen ska en patient som har skallskada och sederas med propofol övervakas ordentligt. Björn Zarén är tidigare överläkare inom bland annat anestesi. Han säger att ett barn ska vakna inom 10-20 minuter efter en så kallad propofol sedering, som Adil fick.  – Propofol fungerar så att man har kvar sina reflexer och efter tio minuter ska man vara sömning men inte sovande, säger han. Dosen som Adil fick, 30 milligram, är normal. Men sjukhuset måste ha ordentlig övervakning av barnet och kan inte överlåta det på en anhörig. – Det är viktigt att barnet övervakas, både på grund av skallskadan och att barnet varit
sederat med propofol. I övervakning ingår att kontrollera reflexer, pupiller samt att prata med en patient för att se om hen börjar bli slö. – Eftersom han fick ett hjärtstillestånd kan man misstänka att övervakningen brast. Det kommer inte bara plötsligt och med övervakning märker man om barnet mår sämre, säger Björn Zarén. Fick åka efter i taxi Efter Adils hjärtstillestånd har en läkare på Östra sjukhuset ett samtal med Adils mamma. Samtalet beskrivs i journalen: ”Samtal utan tolk men bedömer att mamma förstår mig bra. Visar sig att fallet eventuellt ej var från patientens ståhöjd utan från betydligt högre höjd”. Då är Adil på väg i ambulans till en av de tomma sängarna på neurointensivavdelningen Sahlgrenska sjukhuset. Mamman fick åka taxi efter sitt barn. På plats på Sahlgrenska kunde läkare kunde mäta trycket inuti Adils huvud, vilket visade att han var hjärndöd. Det enda som återstod var att efteråt koppla ur respiratorn.  Först då fick Adils mamma en tolk. Sjukhuset: Agerat korrekt Aftonbladet har sökt ansvariga läkare på Sahlgrenska universitetssjukhuset. Sjukhuset skickar i stället ett skriftligt uttalande på mejl: ”Berörda verksamheter på Sahlgrenska universitetssjukhuset har noggrant genomlyst händelseförloppet och bedömer att man agerat korrekt under hela förloppet”, skriver chefsläkare Anneli Fagerberg i ett mejl från sjukhusets pressavdelning. Vad gäller tillsynen av Adil, menar sjukhuset att man inte kan uttala sig i enskilda fall.  – Vi kan inte uttala oss om ett enskilt patientfall men generellt gäller följande: En individuell bedömning avseende övervakning och kontroller görs av varje patient, beroende på patientens tillstånd och skadans art, skriver Anneli Fagerberg.

Summary: En 8-årig pojke, Adil, dog efter ett fall på Sjumilaskolan. Fallet ändrades felaktigt i sjukvårdens journaler vilket kan ha bidragit till att han inte fick rätt vård.

Summary: Adils mor gjorde flera misslyckade försök att förklara för sjukvårdspersonal att fallet var från en högre höjd, men hon fick ingen tolk.

Summary: Journalgranskning ger anledning att tro att sjukhusfel var möjligt och läkare indikerar att övervakningen av barnet kanske brast.


Eurovision 2023: Statistikk peker mot Sverige som vinner

Sverige nevnes som favoritter til å vinne Eurovision Song Contest år etter år. Nå får de også statistikken på sin side. Årets finale i Eurovision Song Contest er bare to uker unna, og det er nyhetsstedet Euronews som igjen tenner håpet hos söta bror foran finalen i Liverpool den 13. mai. Nettstedet henviser til en studie utført av Startle. De har rett og slett summert opp alle lands poeng gjennom 65 konkurranser, helt tilbake til starten i 1956 (Eurovision ble avlyst i 2020 på grunn av pandemien), og kommet frem til landet som gjennom tidene har sanket flest poeng. Hvilket selvfølgelig er Sverige. Disse fem landene ligger på topp: 1. Sverige – 5888 poeng på 60 deltagelser 2. England – 4546 poeng på 64 deltagelser 3. Italia – 4509 poeng på 46 deltagelser 4. Frankrike – 4269 poeng på 63 deltagelser 5. NORGE – 3706 poeng på 57 deltagelser Startle gjør for øvrig et nummer av at vår ener i 2009, Alexander Rybak, er den som har vunnet Eurovision med størst margin – hele 169 poeng foran Island som kom på annenplass det året. Nyhet fra VG! Digitalt stemmeskjema: Nå kan stemme på dine favoritter og se fortløpende hva venner og familie synes om de forskjellige landenes bidrag. I år, som ofte før, har Sverige også ligget skyhøyt over de andre på oddsen, til og med før vinneren i grannelandet var kåret. Ifølge Eurovisionworld er Loreens vinnersjanser nå hele 46 prosent. Norge har lenge ligget og vaket rundt pallen på oddsen etter Sverige, Finland og Ukraina, men nå har også Spania og Frankrike kommet foran oss og skjøvet Alessandra ned på en sjetteplass. Men det verserer flere statistikker ute i Eurovision-atmosfæren rett før det braker løs i Liverpool. Engelske MyBettingSites har matet en såkalt «supercomputer» med det samme materialet som hos Startle, men samtidig samlet inn karakteristika av vinnerne gjennom 65 konkurranser for å finne den typiske vinneren. De kom frem til seks «kategorier» for den typiske vinneren: * Det er en kvinne (56,5 %) * Det er en soloopptreden (71,2 %) * Det synges på engelsk (47,8 %) * Det synges en poplåt (47,1 %) * Det synges om kjærlighet og forhold (60 %) * Vinneren er mellom 25 og 27 år (snittalderen på tidligere vinnere er 26, 7 år) Årets svenske deltager, Loreen, oppfyller fem av disse seks punktene og bommer kun på alderen. De to andre med fem «rette» er Frankrikes La Zarra og Andrew Lambrou fra Kypros. Med norske øyne kan vi nok legge til at også Alessandra Mele oppfyller fem av seks dersom «Queen of Kings» kan gå under kategorien poplåt. Men dette er utarbeidet av et britisk selskap. Som naturligvis har kommet frem til at deres deltager, Mae Muller, oppfyller alle seks vilkårene; hun er en 25 år gammel soloartist som synger en popsang om kjærlighet og forhold på engelsk. En tidligere Eurovision-vinner, ukrainske Jamala, heier på Loreen i år! I en verden der sosiale medier blir stadig viktigere, har MyBettingSites også sett på oppslutningen til årets deltagere på Spotify, Instagram, YouTube og TikTok. Dette ser slik ut (pr. 28. april, red.anm.): Spotify: 1. Italia og Marco Mengoni – Due Vite (45.042.644 streams) 2. Sverige og Loreen – Tattoo (44.304.644 streams) 3. Norge og Alessandra – Queen of Kings (38.777.462 streams) Her er det verdt å merke seg at Alessandra ble en global hit etter seieren i Melodi Grand Prix i vinter, men at Loreen har tatt syvmilssteg på Spotify etter påske. Ved inngangen til påsken lå Loreen to millioner bak Alessandra, nå er hun snart seks millioner foran ...  Instagram-følgere: 1. Marco Mengoni (Italia) – 2.288.048 følgere 2. Noa Kirel (Israel) – 1.409.587 følgere 3. Andrew Lambrou (Kypros) – 473.602 følgere Her er Loreen uvanlig beskjeden med sine 326.000 følgere. Alessandra ligger på 48.900 – enn så lenge. YouTube-visninger på den offisielle Eurovision-kanalen: 1. Armenia og Brunette med «Future Lover» – 5,1 millioner visninger 2. Sverige og Loreen med «Tattoo» – 4 millioner visninger 3. Israel og Noa Kirel med «Unicorn» – 3,6 millioner visninger Alessandras «Queen of Kings» var pr. 28. april vist 614.000 ganger. (Rettelse! Videoen til «Queen of Kings» ble byttet ut for en måned siden. Det totale antall visninger skal være 5, 8 millioner. Korrigert 1/5 kl.11.45). Flest følgere på TikTok: 1. Danmark. Reily har hele 10,7 millioner følgere 2. Israel. Noa Kirel har 962.300 følgere 3. Kypros. Andrew Lambrou har 701.500 følgere Her ligger vi for en gangs skyld et hestehode foran Sverige. Alessandra har 332.900 følgere, mens Loreen nøyer seg med 173.100. Om den siste stillingen står seg helt frem til Eurovision-finalen er over om knappe to uker, gjenstår å se ...

Summary: Sverige leder poengsummen totalt etter 65 Eurovision Song Contest konkurranser

Summary: Norge på 5. plass med 3706 poeng på 57 deltagelser

Summary: Svenske Loreen er favoritt på oddsen til å vinne årets Eurovision Song Contest (46 % vinnersjanser)

Summary: Engelsk analyse viser typiske vinneregenskaper: kvinne, solopptreden, engelsk språk, poplåt, kjærlighetstema, alder 25–27 år

Summary: Loreen, franske La Zarra, og Andrew Lambrou fra Kypros oppfyller fem av seks vinneregenskaper

Summary: Norske Alessandra Mele oppfyller også fem av seks vinneregenskaper, avhengig av om "Queen of Kings" anses som en poplåt.

Summary: Finale i Eurovision Song Contest i Liverpool den 13. mai


Treneren tok alvorsprat med Christiansen etter tiraden: – Ble enige om å være uenige

RUHPOLDING (VG) Samme kveld som Vetle Sjåstad Christiansen (31) langet ut mot ledelsen på skiskytterlandslaget, hadde trener Sigfried Mazet en beskjed. – Vi trenger en prat, sa herrenes skytetrener Mazet til Christiansen. – Det var fransk intensitet, sier Christiansen om oppvasksamtalen de tok. Onsdag ga Sjåstad Christiansen det glatte lag til skiskytterledelsen.  Lørdag tok han sesongens første individuelle verdenscupseier da han vant overlegent på Ruhpolding-sprinten. – Jeg var litt usikker på om jeg skulle gi meg og bare begynne å prate skit i rikspressen, men så ombestemte jeg meg for noen dager siden og tenkte det var på tide å la beina og hodet snakke, sier Sjåstad Christiansen til VG og fortsetter: – Kunne man skrevet en Oscar-vinnende Tarantino-film bedre? Jeg sier nei, ass. Det var helt optimalt. Litt av manuset skrev han selv. Han ble vraket til forrige ukes renn i Oberhof, og sparte ikke på kruttet da han møtte pressen for første gang tilbake i det gode selskap.  – Jeg var litt overrasket over hva Vetle sa til media, men jeg forstår også hans posisjon, sier Mazet til VG. – Det var bare ærlig. Jeg er oppdratt til at ærlighet varer lengst, man skal gjøre skal man stå for. Det skal man tåle og krangle om både internt og eksternt. Man skal stå for valgene man tar, forklarer Christiansen overfor VG. Kvelden etter Christiansens uttalelser, ønsket Mazet å rense luften. – Han ønsket at jeg skulle forstå deres valg. Den situasjonen de står i som forbund med så mange gode utøvere. Jeg tok to minutter i hans sko, men da kunne jeg fortsatt ikke forstå det valget, flirer 31-åringen fra Geilo. Rekruttløper Johan-Olav Botn fikk sjansen i stedet for ham. – For meg var det viktig å snakke med Vetle, sånn at han kunne forstå hva jeg mener. «Du må stole på meg, og jeg må stole på deg». Om vi har noe usagt, er det ikke bra i jobben vår, sier Mazet. Christiansen skildrer samtalen som «intens». – Det var ingen skyllebøtte, men han var engasjert. Vi så hverandre i øynene og hadde en mann-til-mann-prat. Vi ble enige om å være uenige, smiler Christiansen. – Det er nok ingen som angrer på noe, fortsetter han med sprintseieren i sekken. Nå er saken ferdig fra deres side og forholdet er tilbake som normalt.  – Men det er bra. Jeg liker guttene på laget. Du kan stå ansikt til ansikt og snakke sammen, og når det er ferdig, er det ferdig.  Han sier at tonen var god, at han ikke hevet stemmen. Franskmannen anerkjenner imidlertid at noe friksjon kan være bra i arbeidsforholdet, for å minne hverandre på at man først og fremst er profesjonelle. – Men jeg var tydelig – sånn at han fikk beskjeden. Vi snakket sammen, mann til mann. Jeg ville at han skulle sette seg i mine sko i to minutter, det var det eneste jeg ville, sier franskmannen.

Summary: Skiskytter Vetle Sjåstad Christiansen (31) kritiserte onsdag landslagsledelsen etter å ha blitt vraket til i Oberhof-rennene forrige helg

Summary: Lørdag tok han deretter sin første individuelle verdenscupseier denne sesongen på Ruhpolding-sprinten

Summary: Skytetrener Sigfried Mazet og Christiansen hadde en alvorsprat etter sistnevntes uttalelser tidligere i uken

Summary: Christiansen sier de ble enige om å være uenige og har lagt saken bak seg


Neste uke skal Ingrid Retallack (18) og Elea Pedersen (19) delta på Landstreff Stavanger, men etter hendelsene under russetreffet i Halden, er russen bekymret.  – Man blir selvfølgelig bekymret, og virkeligheten viser det er noe man må være bekymret for, forteller Pedersen.  I helgen ble flere russ innlagt med pusteproblemer og store smerter under Landstreff Fredriksten. Ingen av dem er alvorlig skadet og de siste blir skrevet ut av sykehuset i dag. Politiet etterforsker saken som en mulig forgiftning. – Det er skikkelig skummelt, og man føler seg litt hjelpeløs, fortsetter Pedersen.  Jentene synes at det er ubehagelig at det er ukjent hva de fornærmede har fått i seg. For da vet de ikke hva konsekvensene er, eller hva det innebærer.  – Jeg synes det er trist at vi har kommet dit at vi må sitte å være bekymret, at folk er redde og gruer seg til ting som skal være gøy, sier Retallack.  Retallack forteller at hun nå vil være ekstra bevisst på å passe på glasset sitt, men også på vennene sine på det kommende russetreffet.  – Vi må være bevisste på at ting kan skje, og at noen kan bli dopet ned, legger hun til.  Grundig sikkerhetssjekk 5.-7. mai skal Landstreff Stavanger ta imot flere tusen russ, og arrangøren oppfordrer til å ta godt vare på hverandre.  – Landstreff Stavanger har en stor og omfattende sikkerhetsorganisasjon som skal ta godt vare på våre gjester, skriver presseansvarlig Aasmund Lund til VG.  Videre skriver han at narkotika er et økende samfunnsproblem, og at deres fremste prioritet er sikkerheten til gjestene.  – Enhver buss, van, bil og gjest som skal inn på festivalområdet går gjennom en grundig sikkerhetssjekk, og alt som ikke hører hjemme på et festivalområde blir beslaglagt.  Politiet har samarbeidet med arrangørene i flere år, og vil også i år være på plass under treffet. – Politiet gjør ingen ekstraordinære tiltak, utover at vi helt klart ser at det alltid vil være en risiko for at uønskede hendelser skjer under arrangementer med så mange mennesker, sier Håvard Høyland, politispesialist i barne- og ungdomskriminalitet i Sør-Vest politidistrikt. Han ber russen om å ta forholdsregler, og være bevisste på at hendelser kan skje. – Ikke drikk for mye. Ha kontroll på egne glass, og ikke la drikke stå uten tilsyn. Det er viktig at russen tenker og passer på hverandre, og det ser jeg at russen er flinke til.  I tillegg til Landstreff Stavanger, arrangeres russens dag på Tusenfryd 3. mai. Markedssjef Erik Røhne Andersen, mener at deres rutiner er godt innarbeidet og skal fungere preventivt. – Vi vil ha tett dialog med nødetatene i tilknytning til arrangementet og vil følge deres anbefalinger med tanke på de erfaringer de har gjort seg fra andre arrangementer i år, skriver Andersen i en e-post til VG.  De vil blant annet ha eksterne vektere som gjennomfører inngangskontroll med visitering.  – Vårt råd til russen vil være å opptre hensynsfullt og ta vare og passe på hverandre. Har du sett den nye russedress-trenden?

Summary: Ingrid Retallack (18) og Elea Pedersen (19) er bekymret før deltagelse på Landstreff Stavanger, etter at flere russ ble innlagt i Halden i helgen.

Summary: Politiet etterforsker forgiftning som mulig årsak til pusteproblemer og smerter hos russen.

Summary: Symptomene er uvanlige, og kan være syntetisk dop, ifølge en overlege.

Summary: Landstreff Stavanger arrangeres fra 5. til 7. mai med strenge sikkerhetskontroller for beskyttelse av gjestene.

Summary: Samtidig oppfordrer arrangører og politi russen til å ta forholdsregler og være bevisst på at uønskede hendelser kan skje.

Summary: Russens dag på Tusenfryd den 3. mai vil også ha eksterne vektere som gjennomfører inngangskontroll med visitering.


Stian (19) føler seg
bare litt forkjølet
etter russetreff. Men i 18 timer
må han kjempe for
livet på akuttmottak
– uten tilsyn fra lege. Nå advarer mamma
Nina andre foreldre.   En dag midt i mai merker Stian Finanger Thorvaldsen (19) at han har litt vondt i hodet og føler seg småslapp. Sikkert en forkjølelse. For han er ikke syk nok til å ligge hjemme, og drar ut med russevennene.  Stian har akkurat kommet hjem fra ett år med folkehøyskole. Hans livs beste år, sier han selv. Sønnen stråler, ser foreldrene.  Men nå er det godt at Stian er hjemme hos mamma i Nittedal igjen. Både hun, pappa Yngve, lillesøster Nora og storebror Joakim tror at alt er bra.  Selv om Stian selv egentlig ikke er russ, feirer han russetiden. Men heller ikke vennene merker at noe er alvorlig galt med Stian.  Få dager senere ligger han på sykehusets venterom med hodet på morens fang. Stian har høy feber, og vondter på rare steder. Han klager over smerter i kneet, og det er noe med nakken.  Moren tror at det er influensa, eller kanskje kyssesyke. Stian har jo alltid vært så frisk, sier Nina:  – Tanken på at det var så alvorlig som det var, slo meg ikke.  Det kan være en tenåring som kommer hjem fra et russetreff dårlig og med hodepine – og tror det er fyllesyke.  Først er symptomene ofte vage, men blir raskt mye verre. Nakken kan bli stiv. Små, røde prikker kan dukke opp på huden. Noen blir sløve eller mister bevisstheten.  På få timer kan tidligere helt friske, unge mennesker og barn bli dødssyke, sier Sara Watle, overlege ved Folkehelseinstituttet (FHI). – Utfordringen er at de første symptomene kan ligne mye annet, som influensa eller fyllesyke. Så kan det gå mindre enn et døgn til du er kritisk syk eller dør.  Det er sjelden noen dør av smittsom hjernehinnebetennelse i Norge. Likevel skjer det nesten hvert år at unge under 20 år mister livet.  I år døde en 18-åring etter å ha kommet hjem fra russetur til Hellas, meldte Rikshospitalet tidligere i august. – Alle disse tilfellene er skremmende. Det er snakk om tidligere helt friske personer som i løpet av noen timer blir alvorlig syke, sier Watle.  Hun fortsetter: – Rask oppdagelse og behandling på sykehus er helt avgjørende. På landets største akuttmottak
legges Stian inn for natten. På kvelden får Nina og familien
beskjed om å reise hjem. På Ahus huker moren tak i en sykepleier og sier at de må se ekstra godt etter Stian. Han er ikke typen til å trekke i den røde nødsnoren.  Stian er stille og rolig som han alltid er, men ikke redd, tenker Nina. Hun er heller ikke veldig bekymret, selv om det gjør vondt å forlate sønnen i sykesengen.  Nina klemmer ham før hun går og sier at han er i de tryggeste hender.  «Glad i deg, mamma», skriver Stian i en sms til moren før han legger seg. Gjennom hele oppveksten har han vært opptatt av å ta vare på foreldrene sine.  Det familien ikke vet, er at Stian er dødssyk, og at hver time teller. Senere avdekkes det at 19-åringen ligger på akuttmottaket i nesten 18 timer uten at en lege ser til ham.  Det oppdages ikke at Stian har smittsom hjernehinnebetennelse, selv om tidlig behandling er helt avgjørende for å overleve.  I løpet av natten skal Stians puls gå helt opp til 200. Etter hvert øker CRP-målingene fra 9 til 287 mg/l. Sykehuset tolker situasjonen som «fredelig», kommer det senere frem i et dokument fra Helsetilsynet. De vil «se an» til neste morgen. Da Nina våkner, sender hun en melding til Stian og spør om han har sovet godt. Men nå får hun ikke svar.  På sykehuset får foreldrene beskjed om Stian er drastisk mye dårligere. Først denne morgenen oppdager de at han har smittsom hjernehinnebetennelse.  Det er den sykdommen Nina som mor i alle år har hørt om. Nina og Yngve blir livredde.  De neste timene husker Nina bare som mørke glimt. Hun minnes en lege som gråter da han sier at det ikke er sirkulasjon i Stians hode. Nina legger seg på gulvet i sykehuskorridoren – og håper at hun snart skal våkne fra marerittet. Hun husker at Stian flys til Rikshospitalet. Nina og familien kommer etter i en taxi, og en lege venter i sykehusdøren.

Det legen sier da, husker Nina helt klart før alt blir svart: – Dette er brutalt: Men dette kommer han ikke til å overleve. Mange ungdommer har meningokokk-bakterien
i halsen. Det er den som kan gi smittsom
hjernehinnebetennelse. De aller fleste blir ikke syke av det, og det er uvanlig at flere enn én person blir syk samtidig, forklarer FHI-overlege Watle:  – Men i sjeldne tilfeller kan bakterien komme seg inn i blodet og gi blodforgiftning, eller til hinnene rundt hjernen og gi hjernehinnebetennelse.  Begge disse tilstandene er svært alvorlige, og én av ti dør, forklarer Watle.  Det som skjer i kroppen, er at immunforsvaret løper løpsk - og gir en
voldsom betennelse så flere organer kan svikte. På grunn av betennelsen kan hevelsen bli så stor at hjernen ikke får plass i hodet. Og ungdommer har høyere risiko for å bli smittet og utvikle sykdommen, opplyser Watle. Et russetreff inneholder alle ingrediensene som gir en farlig blanding:  Det er tett med folk. Flere unge har bakterien i halsen, og den smitter gjennom spytt. Flasker og sigaretter deles, og mange kliner med hverandre.  Ofte er det mye alkohol, og lite hvile, som svekker immunforsvaret midlertidig. Å skrike seg hes, og å røyke sigaretter, gjør slimhinnene sårbare. Da blir det lettere for bakterien å feste seg. – Når de første symptomene kan være hodepine og at du ikke føler deg bra, kan det lett forveksles med fyllesyke. Men fyllesyke gir ikke feber og du blir ikke raskt mye dårligere, sier Watle. Selv om de fleste overlever sykdommen med rask behandling, får mange langvarige skader – som døvhet, synsnedsettelse, store hudarr, amputasjon eller psykiske problemer. Det er ikke lett å oppdage sykdommen i tide. Til unge og russ har overlege Watle ett viktig råd:  – Hvis du føler deg dårlig, ikke vær alene. Kontakt lege hvis du opplever rask forverring av det som først var lette symptomer.  For Nina føles det meningsløst
å velge ut blomster og salmer
til Stians begravelse.  Hun stryker ham over hånden
i kisten. Men å se sønnen død er
uutholdelig, hun må ut av rommet. Favorittmusikken, hentet fra Stians Spotify-liste, spilles i kirken.  Vennene fra folkehøyskolen reiser langt for å komme i begravelsen. De minnes Stian som stille og rolig, men når han først sa noe, var det gjennomtenkt og morsomt. Slik hadde han vært siden han var liten.  Han levde for dem han var glad i, beskriver familien. Selv om han gamet, spilte fotball og hadde mange venner, fant han tid til å se film med moren om kveldene. Hver sommer reiste familien til Otterøya i Trøndelag.  I den lyse natten fisket de og brente bål, og Stian elsket det – sammen med mamma og storebror Joakim.  Nina finner trøst i at Stian hadde sitt beste år før han døde. Han var skolelei og sluttet på videregående, men på folkehøyskolen fant han en ny verden.  Da foreldrene kom på besøk til skolen, viste han dem fra rom til rom og introduserte dem for lærere og nye venner. Nina så at han var stolt.  Hjemme klarer ikke Nina å ta bort skoene og jakken hans i gangen. Hun lar døren til rommet hans, rotete og med klær på gulvet, stå åpen. I dørkarmen ser hun blyantstrekene hvor de målte Stian mens han vokste. Hun kjører forbi Stians barnehage, skole og fotballbane. Etter ett år med sorg makter hun ikke lenger å bli boende i Nittedal. I et hvitt hus ved havgapet i Andøya i Nord-Norge, føler Nina seg som hjemme.  I denne bygda klipper naboene plenen mens hun er borte og kommer med fersk fisk på døren.  Stians far, Yngve Thorvaldsen, bor fremdeles på Østlandet. Stian bodde hos moren i årene før han døde, men også Yngve hadde et tett bånd med sønnen. Det er flere år siden Stian mistet livet – i 2015. Men på hver sin kant av landet, rives både moren og faren tilbake når det kommer nyheter om at hjernehinnebetennelse har tatt unge liv igjen. Yngve støtter at Nina forteller historien om Stian.  – Å miste barnet sitt er det verste et menneske kan oppleve. Når jeg leser om unge mennesker som dør, og det har vært så mange i det siste, føler jeg så vanvittig med dem, sier Nina.  Hun titter ut. Verandadøren står på gløtt, det har nesten ikke regnet i sommer.  Nina har tenkt mye på at Stian kunne overlevd og advarer andre foreldre:  – Vi tenker at ingenting kan gå galt i det norske helsevesenet.  Helsetilsynet undersøkte hva som skjedde da Stian var på innlagt på Ahus, og kom frem til at sykehuset handlet uforsvarlig. Det var svikt i flere ledd, viser Helsetilsynets rapport fra 2017.  Stian lå 18 timer på akuttmottaket
uten å bli sett til av lege.  De forsto ikke at han var dødssyk
og måtte ha antibiotika
så raskt som mulig.  Stian hadde hatt bedre sjanser til å overleve om han hadde blitt møtt på en annen måte av sykehuset, mente ass. direktør i Helsetilsynet, Heidi Merete Rudi. VG har vært i kontakt med Ahus, som ikke har ytterligere kommentarer til denne saken i dag. De viser isteden til uttalelser fra 2017.  Ahus innførte da flere tiltak for at det som skjedde Stian, aldri skal skje igjen.  Direktør for Medisinsk divisjon ved Ahus, Anita Schumacher, sa til Romerikes Blad i 2017:  – Dette er en tragisk hendelse vi tar på ytterste alvor. Vi beklager selvfølgelig på det sterkeste det som skjedde. Stian ble vurdert av lege da han kom inn til akuttmottaket, ifølge Schumacher. – Vi oppfattet situasjonen som mindre alvorlig enn den viste seg å være. Den største svikten er at det ikke ble lagt en plan for regelmessig legetilsyn også gjennom natten. For Stians mor, far, søster og bror er det tungt å sitte igjen med at utfallet kunne vært annerledes. – Han kunne sannsynligvis overlevd, mener Nina. Norske ungdommer har i over ti år hatt mulighet til å ta vaksine mot meningokokkbakterier, som kan gi smittsom hjernehinnebetennelse. Stian fikk nok også tilbudet, tror moren.  Men det nådde aldri henne. – Stian hadde sprøyteskrekk, og når vaksinen i tillegg kostet penger, la han bort det, forklarer Nina.  – For meg hadde ikke de pengene betydd noen ting, selvfølgelig. Men jeg som forelder fikk ikke denne informasjonen, så vi snakket aldri om det.  Nettopp dette er et problem, registrerer også FHI-overlege Sara Watle:  Selv om norske ungdommer siden 2011 er blitt rådet til å ta vaksinen, har myndighetene slitt med å øke oppslutningen.  En del kommuner tar også betalt for vaksinen. Prisen er en grunn til at ungdommer ikke tar den, ifølge FHI.  Fordi helserettslig myndighetsalder er 16 år, har heller ikke foreldre krav på informasjon om at ungdommene får tilbud om vaksine. – Men så vet vi at ungdommene ønsker at foreldrene får informasjon, slik at de kan diskutere det sammen, sier Watle. I august kom FHI med en ny vurdering: Vaksinen mot smittsom hjernehinnebetennelse, bør inngå i barnevaksinasjonsprogrammet.  Den endelige beslutningen om vaksinen skal inn i vaksineprogrammet, er en politisk beslutning. Nina Finanger er ikke i tvil. Flere unge liv kan ikke mistes:  – Å få vaksinen inn i barnevaksinasjonsprogrammet vil være det aller beste. Slik at alle får den, ikke bare tilbudet om den.  Vil du lese flere gode historier? VGs nye magasin Fyr har 92 sider med sterke reportasjer, nære møter med profiler og mye godt lesestoff. Magasinet kan kjøpes i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: Stian Finanger Thorvaldsen (19) døde av smittsom hjernehinnebetennelse etter å ha blitt liggende syk på et akuttmottak uten legetilsyn i 18 timer.

Summary: Foreldrene trodde det var en influensa. Heller ikke sykehuset oppdaget at Stian var dødssyk.

Summary: FHI vurderer nå om vaksine mot hjernehinnebetennelse skal inngå i barnevaksinasjonsprogrammet.

Summary: Nina Finanger, Stians mor, advarer nå andre foreldre om sykdommen, som ofte starter med vage symptomer som forveksles med andre lidelser.


Slik fikk Emanuel (35) og familien drømmeboligen: – Uten dem ville det vært umulig for oss

Glenda Jensen kjøpte sin første bolig som 39-åring. Familien Nita tok over eierskapet for hele boligen i fjor sommer. For begge ble alternativ finansiering veien inn på boligmarkedet. (Stavanger Aftenblad): – Drømmen min var å komme hit til Stavanger. Til Oljehovedstaden, sier Emanuel Nita (35) til Stavanger Aftenblad. Han løfter opp lille Liam på åtte måneder fra stuegulvet. I 2013 ble drømmen hans virkelighet. Etter endte studier i hjemlandet Romania, satte han seg på flyet vestover. I dag har han jobbet åtte år hos elbilgiganten Tesla på Forus.  – Nå kan jeg si at det er hjemmet mitt, sier han og trykker sønnen inntil brystet sitt. Først kom han alene. I dag teller familien fire.  Og en familie trenger plass. Ganske mye plass. Men veien inn på boligmarkedet var lang. Og midt under boligjakten ble den bare lengre og lengre.  I løpet av sommeren 2022 steg styringsrenten fra 0,75 til 1,75 prosentpoeng. I dag er styringsrenten på 4,5. – Vi prøvde alt for å finne muligheter uten å ha nok egenkapital, forteller familiefaren.  Torsdag står Norges Bank overfor nok et rentemøte. Alt tyder på at styringsrenten blir stående på stedet hvil.  For familien Nita ble Sandnes-selskapet Coo, tidligere Coowner, redningen.  Mulighetsrommet som krymper I dag er det to år siden familien flyttet inn i sin helt egen leilighet på Jåsund i Tananger. Coo er et av flere selskaper som tilbyr såkalt deleie av både brukte og nye boliger. Uten dem hadde familien sannsynligvis fortsatt vært fanget i leiemarkedet, tror Emanuel. Det fungerer slik at dersom du mangler egenkapital til å kjøpe boligen, men likevel har god nok inntekt til å betjene et lån, kan selskapet kjøpe boligen sammen med deg. Ved et boligkjøp eier selskapet en avtalt del av boligen som kunden betaler leie for. Sist Aftenbladet skrev om trioen bak konseptet hadde de kjøpt 20 boliger sammen med forskjellige kunder for rundt 75 millioner. I dag har de kjøpt over 70 boliger til mer enn 275 millioner kroner. Antall førstegangskjøpere går nedover. Nåløyet blir trangere. Boligprisvekst, økte leiepriser og de to siste årenes rentegalopp er deler av forklaringen. Tidligst til sommeren tror fagfolkene et rentekutt kan finne sted. I mellomtiden renner henvendelsene inn hos Coo. Bare det siste året har de hatt møter med rundt 1500 kunder. – Vi får hver uke flere titalls henvendelser fra kunder fra hele landet som ønsker å få hjelp fra oss, sier leder for salg og marked, Odd Egil Flokketveit. Den eneste utvei For familien Nita var bunnpunktet nådd i 2022. De hadde søkt lån hos Husbanken i alle jærkommunene to år på rad.  Tilbakemeldingen var den samme hver gang. De var ikke fattige nok.  – Det var ingen sjanse. De sa til oss at vi fortsatt hadde mulighet til å spare selv, sier Emanuel. Han satte seg ned og regnet på egen hånd. Skulle familien spart i to år, mens de fortsatt leide bolig, ville det fortsatt vært et tapsprosjekt.  Emanuel er derfor overbevist om at de aldri ville kommet seg inn på boligmarkedet uten deleie-selskapet sin hjelp. I første omgang gikk de inn på minimumskravet om å dekke 30 prosent av egenkapitalen selv, mens selskapet sto for resten. – Mitt mål og mitt oppdrag var å ta over fullt eierskap så fort som mulig. Han kvittet seg etter hvert med annen gjeld og gikk til banken. Etter en restrukturering av lånene fikk han grønt lys fra banken til å refinansiere og betale seg inn i den siste andelen. Ett år etter de kjøpte boligen, eide de dermed hele boligen selv.  I dag betaler familien totalt 19.000 kroner på lånet i renter og avdrag. Oppå det kommer 2500 i felleskostnader. – Uten dem, uten modellen og uten deres løsning, ville det vært umulig for oss, sier han.  Huseierne: – Dyrere og mer komplisert Men ikke alle er like overbevist om at fremveksten av alternative boligmodeller er udelt positiv. – Mange av modellene, inkludert Coo og leie-til-eie-modeller, er laget for å omgå egenkapitalkravet i utlånsforskriften. Men systemene er dyrere og mer juridisk kompliserte enn vanlige lån, sier Carsten Henrik Pihl, leder for politikk, samfunn og bærekraft i Huseiernes Landsforbund.  I stedet mener Pihl at egenkapitalkravene på boliglån kan lempes på, slik at boligkjøperne kan kjøpe bolig på vanlig måte gjennom banken. Han råder derfor boligkjøpere til varsomhet og oppfordrer til å: Ingen tro på lemping av krav – Dersom boligen skal selges i markedet, mens Coo fortsatt er medeier, deler vi risikoen for både prisoppgang og prisnedgang fullt etter eierbrøken. Det betyr at dersom boligen har falt i verdi, så bærer Coo sin forholdsmessige andel av tapet, sier daglig leder Lars Christian Blåsternes. Gründer bak selskapet, Eirik Berge, sier formålet alltid er at kunden på sikt skal eie hele boligen selv. – Den intensjonen er nedskrevet i avtaleverket mellom oss, og på det tidspunktet du kan innfri egenkapitalkravet hos banken alene, så er du klar til å ta over hele boligen.  Det gjøres gjennom å refinansiere hos banken og betale ut selskapet sin eierandel, slik familien Nita har gjort.  Én gang i året får kundene mulighet til å øke sin eierandel. Da reduseres husleien som betales til selskapet.  Trioen har ingen tro på at utlånsforskriften vil lempes på, slik blant andre Huseierne og Eiendom Norge ønsker, og dermed gjøre selskapets tjenester overflødige. Snarere ser man at det snurpes igjen internasjonalt, mener de. – Vi ser at de finansregulatoriske rammene internasjonalt blir strammere. Det er heller ingenting i Norge som tyder på at Finanstilsynet og myndighetene vil gjøre store endringer på dagens utlånsforskrift. Vi er overbevist om at dette er kommet for å bli og vil kunne hjelpe enda flere inn på boligmarkedet, avslutter Flokketveit.

Summary: Emanuel Nita og familien kjøpte bolig ved hjelp av alternativ finansiering.

Summary: Boligkjøpene ble muliggjort ved hjelp av  et selskap som tilbyr deleie av boliger.

Summary: Eiendom Norge og Huseierne foreslår å lempe på egenkapitalkravene for lån, fremfor å bruke denne type løsninger.


Felet du inte ska göra vid urinvägsinfektion

Urinvägsinfektion är ett plågsamt besvär som drygt hälften av Sveriges kvinnor drabbas av någon gång i livet. Experten Annelie Brauner ger goda råd hur du blir av med det – och varnar för en vanlig metod du inte ska använda. Cirka 400 000 kvinnor får infektionen varje år. – 50-60 procent av kvinnorna får någon gång i livet en urinvägsinfektion. Av dem får 25-30 procent upprepade urinvägsinfektioner. Av männen är det bara några procent som drabbas, i de flesta studier av yngre män är det omkring fem procent, men det ändrar sig när männen blir äldre och då är skillnaden inte så stor jämfört med kvinnor, säger Annelie Brauner, läkare och professor vid institutionen för mikrobiologi, tumör- och cellbiologi vid Karolinska institutet. Varför drabbas fler kvinnor än män? – Hos kvinnor mynnar urinröret nära slidans och ändtarmens mynningar, där bland annat avföringen kommer ut. Det är ett litet område, knappt några kvadratcentimeter. Därför är det nära för bakterierna att ta sig från tarmen eller slidan till urinrörsmynningen, säger Brauner och fortsätter: – Jämför vi med män så är urinröret hos dem långt från tarmen. Avståndet för bakterierna att ta sig från tarmen till urinrörsmynningen är mycket längre och svårare. Dessutom är urinröret mycket kortare hos kvinnor än hos män, vilket gör att det för männen är mycket längre väg för bakterierna att ta sig från urinrörsmynningen till blåsan.  Dessutom har östrogenet stor betydelse.  – När kvinnor går in i klimakteriet sjunker östrogen-nivåerna dramatiskt och slemhinnorna blir skörare. Samtidigt ökar risken för urinvägsinfektion. Många av dessa kvinnor har upprepade infektioner och lider mycket. Flera studier har visat att lokalbehandling med östrogen har god effekt för att förhindra urinvägsinfektioner.  För att förhindra att du får urinvägsinfektion är det bra att försöka kissa ut all urin som finns i urinblåsan.  – Ibland går det lättare att få ut de sista dropparna urin om du ställer dig upp ett litet tag och sedan försöker kissa klart. Symtom på urinvägsinfektion Det är inte alltid så lätt att veta om du har drabbats av urinvägsinfektion. Men enligt Annelie Brauner finns det några tydliga symtom. – Har du minst två av de här tre symtomen är det med allra största säkerhet urinvägsinfektion, säger hon. Hur blir man av med urinvägsinfektion? – Nuförtiden försöker vi att inte behandla så mycket med antibiotika. I första hand kan du vänta några dagar och se om det går över av sig självt. En annan rekommendation är att dricka mycket. Om du gör det ökar urinmängden, och då sköljs de bakterierna som inte har hunnit sätta sig på urinblåsslemhinnan bort. När bakterierna fäster fast i urinblåsan börjar de orsaka en riktig urinvägsinfektion. Vad händer om man har urinvägsinfektion och bara låter det vara? – I de allra flesta fall läker det ut inom en vecka. Men den veckan kan vara väldigt plågsam. Jag tycker att du ska söka läkare när du har haft urinvägsbesvär några dagar eller om du tycker att symtomen blivit värre eller ändrat karaktär, om du till exempel får feber. När ska man börja bli orolig? – Feber kan vara ett tecken på att njuren är inblandad i infektionen, till exempel en njurbäckeninflammation. Då är det en mycket allvarligare infektion, som kan ge upphov till blodförgiftning, så kallad sepsis. Omkring 10 upp till 30 procent av äldre personer som har njurbäckeninflammation får också sepsis. Blåskatarr, eller cystit som det också heter, är mycket sällan en livshotande sjukdom, även om det kan vara nog så besvärligt för personen som drabbas. Aftonbladet Plus LÄS MER: Då måste du söka hjälp för ditt skummande kiss En del patienter använder sig av antibiotikaprofylax, något Annelie Brauner tycker att man ska vara försiktig med. – Visst kan det finnas situationer när man behöver profylax, men det är viktigt att tänka igenom konsekvenserna, säger hon. Vilka är för- och nackdelarna? – I vissa fall har patienterna så många urinvägsinfektioner att de behöver en infektionsfri, ”lugn” period. I såna fall kan man ge en låg dos antibiotika, ofta på kvällen, under en, tre eller till och med sex månader. Det brukar ha väldigt god effekt under tiden man tar profylaxen. Men sedan visar många studier att urinvägsinfektionen kommer tillbaka som ett brev på posten. Inom två månader efter att man har slutat har i princip hundra procent fått återfall. Det finns även huskurer som påstås fungera mot urinvägsinfektion, men Annelie Brauner dömer ut den vanligaste. – Många sätter sin tilltro till tranbär, men det finns inga ordentliga studier på att det fungerar. Däremot finns det en stor nederländsk studie där man jämförde tranbär med antibiotika. De som drack tranbärsjuice fick snabbare och oftare återfall med en ny urinvägsinfektion. För att få tillräckligt höga koncentrationer av tranbär drack försökspersonerna stora mängder tranbärsjuice och många klagade över ont i magen och dessutom fick de hål i tänderna. Det finns alltså en stor risk för komplikationer, utan att man har någon säkerställd god effekt. Men kan det inte finnas en placeboeffekt? – Jo, absolut. Jag vet många patienter som har sagt att de blivit bra av tranbärskapslar. Men om du dricker tranbärsjuice ska du dricka kopiösa mängder för att komma upp i den koncentration som behövs. Det handlar om så stora mängder att du knappt klarar av det.

Summary: Cirka 400 000 svenska kvinnor lider av urinvägsinfektion årligen, enligt Annelie Brauner, professor vid Karolinska institutet.

Summary: Brauner rekommenderar att dricka mer vatten vid första symtom och varnar för att huskurer som tranbärsjuice inte har bevisats effektiva.

Summary: Kvinnor löper högre risk på grund av kortare urinrör och fysisk närhet till tarmen, där bakterier kan spridas till urinröret.


Hotar slå till på nya platser: ”Går in i operationen”

Israeliska trupper har slagit en järnring kring gränsen mot Gaza inför en möjlig markoffensiv. Nu hotar Islamiska jihad med tvåfrontskrig. – Västbanken träder nu officiellt in i operationen, säger en talesperson. Hundratusentals israeliska soldater har kallats in och skickats till gränsområdena mot Gaza. En uppgift är att skydda gränsen mot nya attacker från Hamas. Men det kan också handla om förberedelser inför en fullskalig markoffensiv av Gaza. Samtidigt hotas man av ett tvåfrontskrig, skriver Newsweek. ”Striderna kan spridas” En talesperson för terrorstämplade Islamiska jihads militära gren Al-Quds-brigaderna uppger i ett ljudmeddelande att man följer Hamas in i kriget.  I meddelandet uppger Islamiska jihad, den näst största militanta gruppen i Gazaremsan efter Hamas, att kriget kommer att sprida sig till Västbanken. – Västbanken träder nu officiellt in i Al-Aqsa-operationen och striderna kan komma att spridas in i och runt de ockuperade territorierna, säger talespersonen Abu Hamza i ljudmeddelandet enligt iranska Mehr News Agency. Uttalandet kommer samtidigt som uppgifter om att våld brutit ut vid gränsen till Västbanken.  Två gränspoliser ska ha skjutits av en palestinsk gärningsman i närheten av de muslimska kvarteren i Jerusalem, skriver The Guardian. Hålls i privatbostäder 1 300 personer dödades i Hamas attacker när tusentals personer tog sig över gränsen i lördags och inledde en slakt i en rad städer och samhällen i södra Israel.  Israel svarade genast med upprepade flygangrepp mot Gaza. Under torsdagskvällen uppgavs 1 537 personer i Gaza ha dödats sedan motattackerna inleddes. Samtidigt som Israel fortsätter bombningarna av Gaza hålls uppåt 150 personer av en rad nationaliteter som gisslan av Hamas i det instängda området.  Enligt Israels arméradio tyder underrättelseuppgifter på att de kidnappade har spridits ut över hela Gazaremsan. Vissa av dem ska hållas fångna i privatbostäder. Man uppger att Hamas själva inte vet det exakta antalet personer som hålls fångna. Under torsdagskvällen höll företrädare för Hamas en slags pressträff på engelska på Telegram för internationell media, skriver The Guardian. Mardrömsscenario Där uppgav man att ”den inledda militäroperation enbart var ett palestinskt beslut” och att ”ingen i gisslan kommer släppas innan de israeliska attackerna avslutas”. Mitt i kriget med Hamas skulle en nyöppnad front vid gränsen till Västbanken vara ett mardrömsscenario för Israel.  Den israeliska regeringen har redan ökat närvaro av soldater i norr längs gränsen mot Libanon om Hizbollah skulle anfalla. Man uppger sig också vara beredda för möjliga attacker i och från Västbanken. – Alla som utmanar oss i Judeen och Samarien kommer mötas med hård kraft, säger den israeliska talespersonen Daniel Hagari och använder de bibliska namnen för Västbanken. Guy Ziv, vid centret för Israelstudier vid American University, säger att den palestinske presidenten Mahmoud Abbas inte har något intresse av att dra in Västbanken i kriget – men att ett sådant scenario kan vara utanför hans kontroll.  Kan inte ignorera Han säger till Newsweek att Netanyahu och hans regering av säkerhetstjänsten länge har varnats för de ”farligt höga” spänningarna mellan Israel och Västbanken.  – Israel har inte råd att ignorera utvecklingen i Västbanken samtidigt som man fokuserar på att krossa Hamas i Gaza, säger Ziv till Newsweek. Abbas själv, som förväntas träffa USA:s utrikesminister Antony Blinken på fredagen, säger att han ”fördömer dödandet och skändandet av civila på bägge sidor eftersom det går emot moral, religion och internationell lag”.

Summary: Israeliska trupper samlas vid Gazagränsen för möjlig markoffensiv

Summary: Islamska jihad hotar att sprida konflikten till Västbanken

Summary: Israel förbereder sig för potentiellt tvåfrontskrig


Kommer tåget att vara framme till Kalle Anka

I söndags kväll spårade ett av LKAB:s fullastade malmtåg ur vid Vassijaure station precis vid gränsen mot Norge. Ingen människa skadades, men eftersom det är enkelspår vid platsen är det tvärstopp i trafiken. Trafikverket hoppas kunna öppna banan någon gång i början av januari. Enligt LKAB kostar varje dag tågen står stilla över en miljard. Vi vet inte varför urspårningen Vassijaure inträffade. Olyckan kommer naturligtvis att utredas. Statens haverikommission har kallats in. Det vi däremot vet är att det inte är första gången ett malmtåg spårar ur. Och att det inte är någon överraskning att det sker igen. Kända risker Redan efter en urspårning 2021 konstaterade Trafikverket att ”fler urspårningar riskerar att inträffa under den kommande femårsperioden”. Precis nu förbereder massor av svenskar sitt julfirande. Många tänker åka tåg till familjen. Det borde vara ett sätt att undvika stressen och riskerna i helgtrafiken. Men att åka tåg i Sverige har sina sidor. Så sent som i helgen tvingades SJ ställa in avgångar med X2000 sedan nio tåg tagits ur trafik av säkerhetsskäl. Företaget säger att tågen kommer att vara i drift till julhelgen, men händelsen blir bara ännu ett i raden av problem för tågtrafiken. Utslitna växlar Sveriges Radio har på senare tid rapporterat om utslitna och skadade växlar som inte bytts ut eller reparerats. Resultatet har blivit försenade resenärer och gods som inte kommit fram i tid. I november ställdes tågtrafiken mellan Härnösand och Sundsvall in. Regnet hade spolat bort banvallen.  Sanningen är att den svenska järnvägen är gammal, otillräckligt underhållen och dessutom underdimensionerad. Malmbanan är bara ett exempel. Det betyder försenade jultåg, förstörda familjehögtider och, som sagt, miljarder i förlorade intäkter till svenska företag och det svenska samhället. Pratat om satsningar Att Sverige inte satsat tillräckligt på järnvägen är inte den nuvarande regeringens fel. I årtionden har kommunikationsministrar med alla möjliga politiska tillhörigheter pratat om satsningar. Någon gång har till och med uppsplittringen och privatiseringen av underhållet ifrågasatts. Sedan har inte mycket hänt. Nu står alltså ett malmtåg vid sidan av spåret vid Vassijaure. LKAB, ytterst svenska skattebetalare, förlorar en miljard om dagen och företagets kunder väntar förgäves på utlovade järnmalmsleveranser. Vi kan bara hoppas att jultrafiken på järnvägen fungerar, och att alla kommer fram till svärmor i tid för Kalle Anka.

Summary: Ett fullastat malmtåg från LKAB spårade ur vid Vassijaure station nära norsk gräns i söndags, vilket leder till stillastående i trafiken och förlorade exportmiljarder. Banan beräknas öppnas i början av januari.

Summary: Trafikproblemen påverkar även julresor; SJ har nyligen ställt in avgångar av säkerhetsskäl. Utslitna och skadade växlar orsakar ytterligare förseningar och leveransproblem.

Summary: Aftonbladets ledarredaktion tycker att det är dags att göra verklighet av alla löften om satsningar på järnvägen. Dagens nät behöver underhållas och byggas ut.


Color Line kansellerer tur til Kiel etter magesjau-utbrudd

Beslutningen påvirker om lag 1800 passasjerer som skulle reise til Kiel med avgangen fra Oslo kl. 14.00. – Etter tilfeller av magesyke blant gjester og ansatte på Color Fantasy på ruten mellom Oslo og Kiel, har Color Line besluttet å kansellere dagens seiling for å gjennomføre ytterligere smittevernstiltak, skriver Color Line i en pressemelding.  Konserndirektør Thomas Gudbjerg sier at de gjennomfører ytterligere smittevernstiltak med relevante myndigheter.  – Vi tar dette på største alvor, og kansellerer dagens seiling når det nå viser seg at vi har hatt tilfeller på flere seilinger med Color Fantasy, sier Gudbjerg.  Smittevernoverlege i Oslo Frode Hagen opplyste til VG lørdag at rundt 50 personer var syke etter tur med Kielfergen.  På seilingen som ankom Oslo i dag, er det registrert i overkant av 70 tilfeller, skriver Color Line i pressemeldingen.  Lørdag ettermiddag hadde smittevernoverlegen et statusmøte med Color Line for å følge opp tiltakene og prosedyrene som er satt inn som følge av utbruddet.  Det er fremdeles uklart hva utbruddet skyldes.  – Det ble tatt prøver i går, så vi håper vi får svar snart, sa smittevernoverlege Hagen. – Vi følger situasjonen tett. Status nå er at vi har veldig få tilfeller av sykdom på skipet som nå er på vei tilbake fra Tyskland. I det videre forløpet ser det i hvert fall ut til at dette er under kontroll. Det er vi veldig glade for, sa kommunikasjonssjef i Color Line Eirk Brynhildsbakken lørdag. – Vi tar det veldig på alvor når gjester blir syke, uavhengig av årsak. Vi oppfordrer også passasjerer om å ta kontakt dersom de har blitt syke, slik at vi får registrert det.  Foreløpig er det ikke noe som tyder på at smitten befinner seg i maten om bord, ifølge smittevernoverlege Hagen.  Det kan dreie seg om det såkalte noroviruset, også kjent som omgangssyke - eller noe annet.  – Det er mye mage-tarm-infeksjoner i samfunnet generelt sett. Det er det som er litt vanskelig her, om smitten har skjedd på båten eller om folk er smittet før de kommer dit, sier Hagen.  Smittevernoverlegen sier Color Line har satt inn gode tiltak etter de ble kjent med utbruddet, men at det kan være ekstra utfordrende med utbrudd på skip.  – Passasjerer og mannskap er tett på hverandre over noe tid. Da kan det være vanskelig å bli kvitt smitten igjen, sier Hagen.

Summary: Magesjau-utbrudd på Color Line-ruten mellom Oslo og Kiel.

Summary: Tallet på syke har økt til 50, inkludert 30 passasjerer og 20 ansatte.

Summary: Skipet seilte ut igjen på fredag, og på vei tilbake til Oslo.

Summary: Årsaken til utbruddet er ikke kjent.

Summary: Smittevernoverlegen sier Color Line har satt inn gode tiltak, men smittespredning på skip kan være utfordrende.


Prins Christian er myndig – nå hylles han med gallamiddag

Søndag er det en storstilt 18 års feiring for arveprins Christian Nå hylles han med en gallamiddag hvor kronprins Haakon, kronprinsesse Mette-Marit og prinsesse Ingrid Alexandra er blant de 350 gjestene.  Den norske kronprinsfamilien er blant de 350 gjestene som er innbudt til denne store feiringen av prins Christian. For øvrig er det ikke bare kongelige og andre samfunnstopper som er invitert til feiringen.  Danske Billed Bladet skriver at blant gjestene er både youtubere, unge skuespillere og kjendiser fra idrettens verden. Bukettene på bordene i Ridderhallen på Christiansborg Slott består av 18 forskjellige blomster som både skal markere prinsens 18 års dag og mangfoldighet, ifølge Billed Bladet. Tilstede under feiringen av prins Christian var også fire andre som også skal arve sine lands respektive troner: Hollands prinsesse Amalia, Belgias prinsesse Elisabeth, Sveriges prinsesse Estelle, Norges prinsesse Ingrid Alexandra Både kronprins Frederik og jubilanten selv holdt taler under middagen. I sin tale til sønnen fremhevet kronprinsen blant annet at prins Christian allerede mens han gikk i barnehagen var opptatt av å tenke på og ivareta andre mennesker. Arveprinsen på sin side fremhevet den styrken både han og søsknene hans finner i støtten de alltid får av sine foreldre. Prinsen ble hyllet av flere talere under gallamiddagen. Fra sin far fikk han det velmente rådet om å se opp fra telefonen en gang iblant.
18-åringen holdt tale selv og får skryt for den av kommentatorene i danske medier. Teksten til talen er gjengitt i sin helhet blant annet i avisen Politiken :
«Og takk til alle ungdommene som er her i dag. Det føles veldig godt å være omgitt av så mange jevnaldrende. Vi er ikke like, men vi står på samme sted i livet. Vi har noe til felles. Og i kveld er nytt for oss alle. Det gjør det litt lettere. Og det trenger jeg akkurat nå», sa prinsen og henvendt til alle de unge gjestene. Kvelden ble avsluttet med en konsert med gruppen Benjamin Hav & Familien som var en overraskelse fra dronning Margrethe til gjestenes, skriver kongehuset. Og her var det mange av de kongelige som virkelig slo seg løs.  På slottsbalkongen i Danmark tidligere på dagen, ble jubilanten møtt med jubel og sang. Flaggene er heist i Danmark for å markere prins Christians 18-årsdag.  Myndighetsdagen ble først markert med vaktskifte på Amalienborg slott i København. Klokken 12 ankom prinsen, sammen med kronprinsfamilien og dronning Margrethe (83) slottsbalkongen. Prins Christian ble møtt med applaus og jubel, da han vinket til folkemassene som har samlet seg på utsiden, ifølge Ekstra Bladet. – Det er en stor dag, sier Anne, som er blant dem som er til stede, til den danske avisen. Prins Christian er eldste barnet til kronprins Frederik (55) og kronprinsesse Mary (51).  Ved en privat høytidelighet har prinsen tidligere i dag blitt tildelt Elefantordenen av dronning Margrethe.  Det norske kongehuset har gratulert prinsen med den store dagen med et innlegg på Instagram.  «I dag fyller Hans Kongelige Høyhet Prins Christian av Danmark 18 år! Vi gratulerer så mye!», står det blant annet under innlegget.  I bildekarusellen er det også delt et nytt bilde av tronarvingene prinsesse Ingrid Alexandra og prins Christian sammen. I forkant av den store begivenheten delte det danske kongehuset private bilder av Prins Christian – fra hans første dager frem til i dag.  «Fra barn til voksen. Sett fra foreldrenes kamerarull», sto det under bildekarusellen på Instagram.  Selv om prinsen fyller 18, vil han få begrenset med offisielle plikter. Det danske kongehuset og regjeringen opplyste i en pressemelding i sommer at prins Christian ikke vil få apanasje. «Prinsens førsteprioritet i det kommende året, vil være å gjøre ferdig videregående skole. Når tiden er inne, vil kongehuset informere om prinsens videre ungdoms- og utdannelsesplaner», lød det i kunngjøringen, ifølge Ekstra Bladet. Først når han fyller 21 år, vil det være aktuelt å vurdere apanasje for prinsen. «Eller om et tronskifte skulle finne sted før den tid.» Både dronning Margrethe og kronprins Frederik fikk apanasje da de fylte 18 år. Se kongens tale til prinsesse Ingrid Alexandra på feiringen av hennes 18-årsdag: Se også prinsessens egen tale: Saken oppdateres!

Summary: Prins Christian av Danmark fyller 18 år den 15. oktober.

Summary: Det norske kongehuset deler bilde av den danske prinsen og prinsesse Ingrid Alexandra i den anledning.

Summary: Prins Christian dukket opp på slottsbalkongen med kronprinsfamilien og dronning Margrethe kl. 12.

Summary: Kl. 17 har dronning Margrethe invitert til gallamiddag på Christiansborg Slott.

Summary: Prinsesse Ingrid Alexandra, kronprinsparet Mette-Marit og Haakon, samt prinsesse Estelle og kronprinsesse Victoria i Sverige skal være til stede under middagen.

Summary: Prins Christian vil ha begrensede offisielle plikter som 18-åring.


Vil Putin utløse en atomkatastrofe? Her forbereder de seg på det verste.

ZAPORIZJZJA/KUSHUHUM, UKRAINA (Aftenposten): Siden begynnelsen av invasjonen har verden fryktet at kjernekraftverket skal bli sprengt. Nå mener Ukraina at Putin har bestemt seg. Se for deg dette: Kjernekraftverket i Zaporizjzja, sør i Ukraina, blir sprengt. Det lekker ut radioaktivt materiale. 300.000 mennesker må evakueres. Busslass etter busslass med frivillige sivile blir kjørt inn på en parkeringsplass i byen. Der venter mannskap ikledd beskyttelsesdrakter, klare til å spyle de sivile for radioaktivt avfall. Nettopp det scenarioet trener brannmenn og kjemikere seg på i Zaporizjzja by. De siste ukene har frykten for en atomkatastrofe økt blant lokale som bor i området. Det har også sannsynligheten for at Putin vil utløse en atomkatastrofe. Hvorfor nå? Faren for at Putin vil sprenge kjernekraftverket i Zaporizjzja, er langt fra ny. Området ble okkupert av russiske styrker 3. mars 2022, kun en uke inn i invasjonen. Siden den gang har advarslene om en atomkatastrofe kommet og gått, økt og avtatt i alvorlighetsgrad. Nå er den tilbake på ny. For å forstå hvorfor flere ukrainere er bekymret i disse dager, må vi spole tilbake til 6. juni i år. Den morgenen kjørte Victoria Kryvenko til jobb i landsbyen Kushuhum da hun hørte nyheten over radioen: Kakhovka-demningen i Kherson var blitt sprengt. Victoria jobber for kommunestyret i Kushuhum. Nå var store områder i ferd med å oversvømmes. Først trodde hun ikke på det. Det var for vanskelig å ta omfanget av katastrofen inn over seg. Kushuhum ligger cirka 2 mil fra frontlinjen. Der raser det blodige kamper i disse dager. Ukrainske styrker kjemper for å frigjøre russisk-okkuperte områder. Landsbyen ligger altså nær området hvor det største slaget i Europa siden andre verdenskrig nå utkjempes. Likevel har Kushuhums befolkning vokst det siste året, ifølge Kryvenko. Folk har flyktet hit fra okkuperte områder. Folk har flyktet hit fordi de føler det er tryggere enn i storbyen Zaporizjzja, som russerne bomber jevnlig, nesten hver uke. Til sammenligning har det vært ti angrep i Kushuhum det siste året. Den økte befolkningen har ført til mer jobb for Kryvenko og kollegene. Flere trenger humanitær bistand. Flere trenger hjelp til å skaffe steder å bo. Hun hadde vanskelig for å se for seg at listen over problemer kunne bli lengre. Så ringte en lokal fisker mens hun kjørte til jobb etter at demningen ble sprengt. Ba henne komme til landsbyens elvebredd. I Kherson, 34 kilometer unna, steg vannet raskt. Det rev med seg hus og hjem og dyr og mennesker. Her sank vannet, meter for meter. Etter to dager var vannet helt borte. Det er det fremdeles. Men hva har det å si for kjernekraftverket? Ikke nok vann Ikledd rosa sommerkjole, rosa neglelakk og rosa høye hæler navigerer hun utfordringene den lille landsbyen står overfor. Flyktningene, missilangrepene, tørken. Sistnevnte står høyt på prioriteringslisten nå for tiden. – Fiskerne gråt mens de så at vannet forsvant, forteller hun. Rundt 50 familier her livnærte seg av å fange fisk og selge den på markeder. Nå må de finne nye jobber. Men det er lettere sagt enn gjort. Som følge av den økende innbyggertallet, er det krevende å finne arbeid. Vannet som førte til enorme ødeleggelser lenger vest i Kherson, har brakt tørke her. Over en million mennesker kan rammes av vannmangel som følge av demningen som eksploderte, ifølge lokale myndigheter. – Folk kommer hjem og kan ikke lage mat, kan ikke vaske seg, kan ikke vaske klær. Alle husholdningene trenger vann, men det er ikke lenger nok til alle, forklarer Kryvenko. Hun og kollegene prøver å skaffe nye rør som kan sikre vannforsyningene til de 18.000 menneskene som bor her. Samtidig jobber de med å kartlegge befolkningen. Hvor mange som egentlig bor her. Hvor mange som er syke. Hvor mange som ikke kan gå. For dagen etter at demningen ble sprengt, ble ansatte i Kushuhums bystyre innkalt til et hastemøte. Da var det ikke flommen eller tørken som sto på agendaen. Alvorlig trussel Advarslene om at russerne ville sprenge Kakhovka-dammen startet for flere måneder siden. Likevel tenkte mange at det ikke ville skje. En flom ville ikke bare føre til skade på ukrainsk område, men også på områder som er okkupert av russerne. Putin ville vel ikke sprenge demningen med visshet om hvor katastrofale følger det kunne få? Så skjedde det. Men russerne hevder det var ukrainerne som gjorde det. Det er to årsaker til at flommen og tørken som fulgte, har hatt konsekvenser for kjernekraftverket: Ukrainske tjenestemenn mener risikoen har økt for at Putin vil skape en atomkatastrofe. Ifølge etterretningen i Ukraina fikk russiske arbeidere ved kjernekraftverket ordre om å forlate det før 5. juli. Kyrylo Budanov, leder for den ukrainske etterretning, påsto nylig at konkrete planer er godkjent i Russland for å sprenge kraftverket. Dette benektet Russland forrige uke i FNs sikkerhetsråd. Det internasjonale atomenergibyrået (IAEA), som overvåker situasjonen på kjernekraftverket, har ikke funnet bevis for Budanovs uttalelse. Samtidig har byrået uttalt at det ikke har fått full tilgang til å undersøke området. – Dette er en alvorlig trussel, sa president Volodymyr Zelenskyj nylig til spanske journalister. Usikkerheten, forklarer Victoria Kryvenko, gjør at: – Vi er mer redde for at det vil skje. Så unnskylder hun seg for å sjekke en melding på telefonen. Hun puster tungt ut idet hun leser ordene: Nok en soldat fra landsbyen er drept ved fronten. Dette er nummer 31. Nå må Kryvenko og kollegene finne familien. Fortelle dem om soldatens død. Fortelle dem hva som skal skje videre. – De vet ikke hva de skal gjøre, for ingen pårørende er noensinne klare for det. Selv om barna eller ektemennene deres er i krigen, er de aldri forberedt på å miste dem. I de fleste begravelsene har Kryvenko også holdt tale. En gang klarte hun det ikke. Den drepte soldaten var en nær venn av henne. – Jeg tror ikke familiene trenger å høre fra myndighetene, forklarer hun. I stedet skal hun i stillhet møte slektningene. Gi dem 20.000 hryvnja, knapt 6000 kroner, for å kompensere tapet. Så skal hun fortsette å forberede seg på atomkatastrofe. Landsbyen er langt fra den eneste som intensiverer planleggingen for hva som må gjøres, om det verste skjer. Hvor mye mer? Tilbake i Zaporizjzja nærmer atomøvelsen seg slutten. Olena (41) sitter i en av evakueringsbussene. – Det er fint å være med, forteller hun. – Jeg føler meg mer forberedt på at det kan skje nå. Hjemme i leiligheten har hun lagret hermetikk og vann i tilfelle hun og sønnene på 7 og 20 år må sitte inne i flere dager og vente på evakuering. – Jeg tror ikke det er mulig å forberede seg mentalt på det, fortsetter hun. Vidåpne øyne titter frem bak munnbindet. Hun begynner å gråte. Fem måneder er gått siden broren hennes ble drept ved fronten. Ektemannen hennes kjemper helt på fronten i sør. Der står de ukrainske styrkene nærmest de russiske styrkene. Der kampene raser på sitt verste. Og nå sitter hun her og trener på evakuering i tilfelle kjernekraftverket sprenges. – Hvor lenge må vi leve med dette, spør hun, mens tårene triller. – Hvor mye mer må vi tåle?

Summary: Ukrainske innbyggere frykter at Russland har planer om å sprenge kjernekraftverket i Zaporizjzja i det sørlige Ukraina. Landets etterretning mener at risikoen for en atomkatastrofe har steget.

Summary: Usikkerheten har økt etter at Kakhovka-demningen ble sprengt 6. juni. Dette førte til vannmangel i området, noe som har potensielle konsekvenser for kjernekraftverkets kjølesystem.

Summary: Lokalbefolkningen i området trener på evakueringsprosedyrer i tilfelle en atomkatastrofe.