HAUKELAND UNIVERSITETSSYKEHUS (VG) Syv utsatte hjerteoperasjoner. Skyhøyt sykefravær. En svært presset kapasitet. Intensivsykepleier Lisbeth Samuelsson vet ikke hvordan dette skal gå.  En bevisstløs mann ligger med et hvitt laken opp til brystet. Ansiktet er tildekket av en grønn duk, med kun en åpning til halsen. Han skal snart få mekanisk pustehjelp gjennom halsen – som en del av sin intensivbehandling. Tre leger står rundt ham. De gjør et lite snitt, utvider det med et redskap og fører inn en slange som skal gjøre det mer komfortabelt å få pustehjelp. Mannens bryst hever og senker seg. Ute plasker regnet ned. Det er høst og svært krevende dager på intensivavdelingen i Bergen. Stryker operasjoner Avdelingssjef Øyvind Østerås haster VGs team i møte.  – I dag er det fullt og to nye pasienter banker på døren. Vi må frigjøre plass, sier han. To hjerteoperasjoner står på det kirurgiske programmet i dag og dette krever intensivbehandling i etterkant. Fortsatt vet ikke avdelingssjefen om de må varsle pasientene og fortelle at operasjonen er utsatt. – Denne uken har vi måttet stryke flere operasjoner, sier han. Åtte pasienter fyller opp avdelingen, noen av dem med svært komplekse og bemanningskrevende tilstander. Det er i utgangspunktet ikke bemannede intensivsenger til flere, selv om avdelingen i egentlig har plass til tolv senger. Skal to pasienter inn på avdelingen, må noen andre overføres et annet sted. – Det skal ikke skje en veldig stor hendelse før vi sliter, sier avdelingssjefen. – Mange dager vet vi at hvis det kommer flere skadede fra en trafikkulykke, så har vi egentlig ikke kapasitet til det, sier seksjonsoverlege Stig Gjerde. For intensivavdelingen har den sprengte kapasiteten flere konsekvenser: Berøring og omsorg De ansatte er slitne. Inne på pasientrommet står intensivsykepleier Lisbeth Samuelsson rundt den alvorlig syke pasienten med trakeostomi. Hun legger hånden sin varsomt over hans. Berøring og omsorg er en viktig del av sykepleierfaget, også når pasienten er bevisstløs. Mens hun holder ham i hånden, titter hun opp på skjermene som monitorerer tilstanden hans. Blodtrykket, temperaturen, oksygenmetningen og pulsen. Infusjonspumper fører inn medisiner for å holde ham sovende og regulere saltnivået i blodet. En slange som går inn i magesekken gir mannen ernæring. Intensivsykepleieren, som går tredelt turnus, ser tilbake på en svært krevende sommer med flere kritisk syke barn og mennesker som døde. – Jeg var så sliten og det var kollegaene mine også, sier hun. – Vi er bare mennesker vi også, og det sitter i kroppen, legger hun til.  Hun understreker likevel at arbeidsmiljøet og den faglige standarden er som den skal. Men: – Jeg er bekymret for fremtiden. Kollegaer som vurderer å gå ned i stilling fordi de ikke orker mer. Andre som vurderer å gå til det private. Flere som blir sykemeldt som følge av presset de står i. – Men vi elsker jo jobben vår. Det er helt trygt å komme på intensiven og vi strekker oss ekstremt langt for å få det til. Det går på bekostning av oss selv, sier hun. – Vi må ha styrke til å stå i et rom hvor noen nettopp har mistet barnet sitt, eksemplifiserer hun. Sommeren som intensivsykepleieren sikter til var krevende på følgende måter: Ingen buffer Avdelingssjef Øyvind Østerås står utenfor pasientrommet og følger med på den travle avdelingen. – Vi bør alltid ha en seng i buffer for det kan komme inn en kritisk skadet pasient ved neste sving. I dag har vi ikke det, sier han.  Avdelingssjef Østerås viser et tomt pasientrom med alt av utstyr. – Her står alt klar til å ta imot en pasient, men vi har ikke intensivsykepleiere til å gjøre det, sier han. De tillitsvalgte og ledelsen er enige. Årsaken er for lite robuste vaktplaner, en meget presset sykehusøkonomi og et til tider skyhøyt sykefravær – et resultat av lang tids slitasje. En situasjon som strekker seg tilbake til pandemien, da landet var stengt ned og alles øyne var rettet mot norske intensivavdelinger. – Under pandemien ble vi sett og vi fikk ressurser. Hvor er de midlene nå, spør hovedtillitsvalgt for sykepleierne Heidi Sundal Sevel. Mandatet fra Helse- og omsorgsdepartementet har vært klart. Intensivkapasiteten i Norge er for lav og må økes. Dette må prioriteres for å komme i forkant av nye kriser. Koronakommisjonen fastslo det samme. Risiko for feil – Det er en håpløshet og usikkerhet. Sykepleierne får ikke tid til å hente seg inn igjen etter emosjonelt vanskelige situasjoner med barn og dødsfall på avdelingen. Belastningen blir for stor, sier Sevel. – At mine ansatte har det vondt på jobb, er noe av det verste jeg kan tenke meg. Det blir mange vanskelige valg, sier avdelingssjef Østerås.  Også legene uttrykker bekymring. – Risikoen for å gjøre feil øker når det er så presset. Mange på avdelingen har veldig komplekse tilstander, sier tillitsvalgt for legene, Torgeir Folkestad. – Det var kritisk lav kapasitet i sommer. I perioder har det vært over grensen for det som var forsvarlig. – Jeg synes én utsettelse er for mye. Jeg vil at vi skal ha kapasitet til å få til det planlagte operasjonsprogrammet samt en buffer, sier avdelingssjefen. Under intensivmålet Ledelsen og de ansatte er enige om krisesommeren, men også om at det ikke førte til uheldige situasjoner for pasientene som havnet på avdelingen.  – Vi planla sommeren med for høy risiko og da ble det for høy belastning for de ansatte som var på jobb. Og det var manglende beredskap, sier avdelingssjefen. Etter at ferieavviklingen er over er situasjonen bedret noe, men avdelingen er fortsatt full. Østerås kunne ønske at Helse Bergen lå på godt over fem intensivsenger per 100.000 innbyggere. I stedet er dette tallet 3,9 senger når det ikke er sykefravær.  Nå planlegges det for en ny intensivavdeling som etter planen skal stå klar i 2025. Den skal helst ha 14 bemannede senger. Men også i den nye avdelingen er det kun planlagt for ventet fravær som ferieavvikling. Årsaken er en svært presset sykehusøkonomi. I 2022 ble det kjent at Helse Bergen må spare 500 millioner.  – Vi må ta høyde for forventet sykefravær i de planene vi legger nå. Jeg tror mer robuste planer vil få ned sykefraværet og føre til mindre slitasje på sykepleierne, sier tillitsvalgte Sevel. – Vi opplever ikke at det er vond vilje fra avdelingsledelsen. De har rett og slett ikke økonomisk handlingsrom til å prioritere det, sier tillitsvalgte Folkestad. Tiltak for sykepleierne Før pandemien innførte avdelingen enkelte tiltak for å bedre situasjonen. De ansatte blir kompensert 8000 kroner for å ta på seg flere helger i turnusen sin. Intensivsykepleiere i turnus med mer enn ti års intensiverfaring har fått et lønnsløft. De har også fått innført flere etterutdanningsdager. – Vi står hele tiden med folk som er i ultimate livskriser. Det å skvise personalet helt på grensen i slike situasjoner er ikke bra. Vi prioriterer allerede veldig hardt. Vi har ingenting å gå på, så dette er et problem som må løses nå, sier Folkestad. – Får vi ressursene og gode rammer på plass, er dette verdens beste arbeidsplass, sier Sevel. Det begynner å bli ettermiddag på avdelingen. Den har hele tiden vært helt full og overføringer til andre avdelinger har måttet til. Men: – Begge hjerteoperasjonene i dag gikk som vi ville. Det gikk akkurat, sier avdelingssjefen.

Summary: Intensivavdelingen ved Haukeland Universitetssykehus i Bergen har den siste tiden hatt skyhøyt sykefravær, og har utsatt flere hjerteoperasjoner på grunn av svært presset kapasitet.

Summary: Intensivavdelingen er full, og de ansatte har måttet å gjøre harde prioriteringer for å kunne ta imot nye pasienter.

Summary: Avdelingssjef Øyvind Østerås forteller at de mangler personell og at de ofte har måttet overføre pasienter til andre enheter for å frigjøre plass.

Summary: Både ledelsen og de ansatte er klare på at kapasiteten må økes og flere bemannede plasser prioriteres, spesielt når en ny intensivavdeling skal stå klar i 2025.

Summary: Sykehusledelsen peker på stramme budsjetter og sier at handlingsrommet er begrenset.


Nye lesertall: VG klart størst, men TV 2 øker mest

VG er igjen Norges største nyhetsformidler, tross en tilbakegang på snaut seks prosent. 1.947.000 lesere bruker daglig vg.no. Mediebedriftene legger onsdag frem lesertall for første kvartal. De største  nettstedene VG og NRK går noe tilbake, mens TV 2 har størst fremgang. – Vi er glade for at vi er klart størst, og ekstra stolte over at det hovedsakelig skyldes enorm bruk av VGs forside, sier utviklingsredaktør Øyvind Brenne. Etter VG følger NRK med 1.529.000 brukere på nett, Dagbladet med 1.348.000 og TV 2 med 1.103.000 daglig brukere. Økonominettstedet E24 - der VG er største eier - er mer enn tre ganger større på nett enn konkurrenten Dagens Næringsliv. Ikke overrasket Brenne forklarer tilbakegangen fra første kvartal i fjor med dekningen av Russlands angrep på Ukraina. – Det er ikke direkte overraskende at vi måles noe lavere ett år senere, uten en nyhetshendelse med samme ekstreme interesse, sier Brenne. VG måles til cirka 400.000 flere daglige lesere enn NRK, som er nærmeste konkurrent. VG når omtrent like mange som i fjerde kvartal i fjor. Mediebedriftene utarbeider de offisielle dekningstallene for norske nettsteder i samarbeid med Kantar. Direkte til VG 79 prosent av mobilbrukerne i første kvartal kom fra VG-forsiden. Fra desktop PC er tallet 92 prosent. Det er en liten økning fra forrige kvartal. At så høy andel av lesere kommer direkte via VG-appen eller ved å taste inn vg.no i adressefeltet, er uvanlig i et internasjonalt perspektiv. Publisister verden over får en langt større andel av sine brukerne fra tredjeparts plattformer som Facebook og Twitter. Teller ikke med VGs nisjenettsteder Tek.no, minMote, Godt, Pent og VG Live telles ikke som en del av VG i Mediebedriftenes målinger. Heller ikke VGs publisering av nyheter og underholdning i sosiale medier som Snapchat og TikTok er en del av målingene.

Summary: VG er igjen Norges største nyhetsformidler med 1.947.000 daglige lesere på vg.no

Summary: Likevel har VG en liten tilbakegang sammenlignet med første kvartal i fjor, og dette forklares med dekningen av Russlands angrep på Ukraina

Summary: De største nettstedene, VG og NRK, går noe tilbake, mens TV 2 har størst fremgang

Summary: En høy andel av VGs lesere kommer direkte via VG-appen eller ved å taste inn vg.no i adressefeltet, noe som er uvanlig internasjonalt


Fredag avgjøres det om butikkene får nok egg til påske. Eggleverandøren Den Stolte Hane ber Oslo tingrett pålegge Nortura straks å levere nok egg. Tomme eller halvtomme egghyller har vært dagligdags i norske matbutikker siden i sommer. Nå har Den Stolte Hane, som leverer egg til Coop, sett seg lei på manglende leveringer fra Nortura. Derfor tar de saken til retten.  Og det haster. Påsken står for døren. Og da spiser vi mer egg enn vanlig.  Striden som skal opp i retten, står om hvorvidt Nortura har lov til å levere egg til videreforedling i egen fabrikk, før de fordeler egg til dagligvarebutikkene.  Nortura har ansvaret for å regulere det norske markedet for egg (se faktaboks).  Frykter for lite egg i påsken Nå er både Coop og Norgesgruppen bekymret for at vi forbrukere ikke skal få alle eggene vi ønsker oss i høytiden.  – Vi frykter at det blir altfor lite egg til påske, og at vi risikerer tomme butikkhyller hos alle dagligvarekjeder om det ikke umiddelbart tas grep, sier kommunikasjonsdirektør Harald Kristiansen i Coop.  Derfor har Den Stolte Hane bedt om at saken behandles i retten som en midlertidig forføyning. De trenger eggene nå, ikke etter påske. En slik forføyning er en hasteavgjørelse som gjelder frem til en endelig avgjørelse i retten. Den Stolte Hane er svenskeid og leverer egg til dagligvarekjeden Coop. Eggene blir både levert av egne bønder og kjøpt fra Nortura.  Saken er berammet i Oslo tingrett allerede fredag.  Rema og Norgesgruppen, som eier Meny, Spar og Kiwi, sier til Aftenposten at de får egg, men at det fortsatt er for lite. Derfor vil ikke alle varianter være tilgjengelig i alle butikker til enhver tid.  – Vi er litt bekymret. Nå flytter vi egg til de butikkene vi tror skal selge mest, sier direktør for samfunnskontakt i Norgesgruppen, Bård Gultvedt. Rema jobber også med alternative regionale leverandører for å få nok. Fabrikk eller butikk? Problemet nå er at det ikke lenger er overskudd av egg. Det produseres for lite. Da skal Nortura, slik forskriftene normalt tolkes, først levere egg til butikkene. Det skjer ikke, ifølge Norturas egne dokumenter. Nortura fordeler alle eggene til alle aktørene, inkludert sin egen fabrikk.  Dette er det flere som stiller spørsmål ved, blant annet landbruksminister Geir Pollestad (Sp) og altså Den Stolte Hane. – Vi er helt bestemte på at vår håndtering av situasjonen er i tråd med forskriften og intensjonen, sier kommunikasjonssjef Matilda Aronsson i Nortura.  De har levert inn en redegjørelse til Landbruksdirektoratet etter ministerens spørsmål. Saken behandles i Omsetningsrådet Nortura vil ikke kommentere søksmålet, men bekrefter at det handler om hvordan forskriften tolkes. – Saken handler om hvordan forskriften skal forstås. Vi har gjennomført en ny juridisk vurdering av vår forståelse og mener bestemt at vi har fulgt forskriften i tråd med intensjonene til lovgiver, skriver Aronsson i en e-post.  Onsdag er saken oppe i Omsetningsrådet. Rådet er et offentlig, frittstående organ under Landbruksdirektoratet. Det skal  sørge for for effektiv regulering av markedet for mat.  Rådet skal se på om Nortura har tolket regelverket riktig. Eggene finnes, bare ikke i butikkhyllene Aftenposten har også fått innsyn i hva som produseres av egg i Norge uke for uke. Der går det også frem hvor mye som selges til dagligvarebutikkene, samt hvor mye Norturas egen fabrikk mottar.  Det er dette rettssaken fredag handler om. Og det er derfor det haster.  Dersom disse eggene leveres til butikkundene i stedet for Norturas egen fabrikk, vil alle butikkene få nok egg til påske.  Bestiller for mye Tallene viser også at Norturas kunder så langt i år har fått mellom 65 og 78 prosent av det de har bestilt. Oversetter vi dette til butikkhyllen, vil vi som kunder oppleve at hyllene ikke har det vi ønsker, omtrent én av tre ganger eller litt oftere.  Nortura mener at andelene 65–78 prosent ikke er representative. – På grunn av fokus på eggmangel den siste tiden har flere kunder bestilt mer egg enn det de vanligvis gjør, sier Aronsson.  – Hadde alle fått alt de hadde bestilt, ville det vært for mye egg i markedet, sier hun.

Summary: Butikkene frykter mangel på egg til påske, slik det har vært siden i fjor sommer.

Summary: Eggleverandør Den Stolte Hane, som leverer til Coop, saksøker Nortura for manglende leveringer.

Summary: Striden står om Nortura kan levere egg til sin egen fabrikk før butikkene har fått det de skal ha når det produseres for lite egg i Norge.


Reddet KFUM – fikk ingen sjanser i Bodø/Glimt: – Veldig viktig å motbevise

Petter Nosa Dahl fikk ikke spille ett minutt for Bodø/Glimt. KFUM-helten er glad han er tilbake som leiesoldat i Oslo. – Veldig viktig å få spille fotball og å motbevise noen folk. Jeg tar det derfra, sier 20-åringen til VG etter at hans historiske fulltreff skaffet KFUM 1–1 og poeng mot HamKam. Petter Nosakhare Dahl, som er hans fulle navn, scoret i debuten på U20-landslaget i fjor vinter. Oslo-talentet ble raskt solgt fra KFUM til Glimt. Nosa ankom Bodø på sensommeren i fjor, men ble ingen umiddelbar suksess. Toppscorer Amahl Pellegrino herjet på venstresiden i Glimt-angrepet og tenåringen kom ikke lenger enn til Kjetil Knutsens innbytterbenk. – Selvfølgelig synes jeg at jeg ikke har fått nok sjanser. Men det er treneren som bestemmer. Jeg får bare respektere avgjørelsene hans, og heller vise meg frem her, sier Nosa Dahl. Han synes ikke det er et nederlag å vende tilbake til KFUM på lån i februar. – Nei, på ingen måte. Vi spiller jo i samme serie. Jeg vil bare vise meg frem på det høyeste nivået i Norge, sier han og legger til: – Det har vært seks tøffe, men lærerike måneder i Bodø. Kontrakten med Bodø/Glimt varer til 2027. – Jeg tar det dag for dag. Jeg fokuserer på her og nå og tenker ikke så mye på det (Bodø/Glimt) nå. – Er det viktig for deg å bevise noe? – Først og fremst må jeg bevise for meg selv at jeg kan spille fotball. – Det kjenner du etter denne kampen? – Ja, det gjør jeg. Selvfølgelig er det mye å gå på også, men det var en god start, sier Nosa Dahl. Bare seieren manglet for et godt spillende KFUM i debuten. Nosa mener han selv burde ha scoret flere. Han fikk sjansen alene med HamKam-keeperen, men Marcus Sandberg reddet. Han skapte kaos i borteforsvaret rett før scoringen i Intility. Et innlegg gikk via Kammas Brynjar Ingi Bjarnason og i stolpen. – Jeg burde skutt selv, sier han selvkritisk. – Han scoret på den vanskeligste sjansen, smiler Haitam Aleesami. Den skadde KFUM-profilen med 31 landskamper, har latt seg imponere av Nosa Dahl. – Han har vist det hele forsesongen. Et uromoment, bra speed. Når han kommer opp i hastighet er det mange som sliter. Han skaper hele tiden ett eller annet. – Scoringen var helt rå. Du kan selv prøve å få en trillende ball mot deg, med folk i veien, opp i motsatt kryss. En utrolig prestasjon, mener KFUM-trener Johannes Moesgaard. – Hva betyr det å ha fått ham tilbake? – Vi er jo så glad i ham fra før. Det betyr mye å få Nosa tilbake fra Bodø. Han har fått nye referanser og møtt nye krav. Det løfter oss at han tar med seg den mentaliteten hit, mener Moesgaard. 20-åringen fikk endelig eliteseriedebuten. 30-årige Robin Rasch debuterte også. Kåffa-kapteinen styrte det meste i sin aller første eliteseriekamp. – Jeg er veldig glad og stolt på egne vegne, sier han etter en lang karriere på nivå to og tre i KFUM og Follo. Han kaller scoringen «vakker» og «klasse». Kontakten med Petter Nosa Dahl var tydelig god ute på Vålerengas kunstgress. – Ute på banen føler jeg at vi har et spesielt bånd. Jeg snakker med ham og han lytter. Jeg gir ham mange tips, og jeg tror han skjønner at det kan vært lurt å høre på en som er litt eldre. Jeg har spilt mye fotball, selv om det ikke har vært i eliteserien,

Summary: Petter Nosa Dahl returnerte til KFUM på utleie etter manglende spilletid hos Bodø/Glimt

Summary: 20-åringen sier: – Veldig viktig å få spille fotball og å motbevise noen folk.

Summary: Eliteseriedebuten for KFUM endte uavgjort 1–1 mot HamKam, med Nosa Dahl som historisk målscorer for hjemmelaget.

Summary: Kontrakten hans med Bodø/Glimt varer til 202.

Summary: Tidligere landslagsspiller Haitam Aleesami og KFUM-trener Johannes Moesgaard imponert av Nosa Dahl


Kjørte fra Oslo til Melhus med helknust rute

Sjåføren hadde heldigvis fått time for å fikse ruten. Men den er først om tre dager... i Oslo. – Politiet fikk melding av en annen bilist da bilen passerte Lundamo sør for Trondheim. Den hadde vært over i motgående kjørefelt tre ganger står det i loggen. Det forteller distriktsleder for UP Midt-Norge Anders Sjøtrø til VG.  Meldingen kom til politiet 00.30 natt til lørdag. Sjøtrø sier at varebilen med den knuste ruten hadde hatt stort sprik i farten da den lå i 100-sonen inn mot Trondheim.  – Den hadde vært nede i 40-50 kilometer i timen og også helt oppe i 100. Bilen ble stoppet av en UP-patrulje på Melhus rett sør for Trondheim.  – Det er jo ikke mer enn en mil eller to fra Trondheim. Melhus ligger rett ved Trondheim. I praksis har han  kjørt 50 mil, sier Sjøtrø.  Men ikke nok med det:  – Han sa han bare skulle levere varene og kjøre tilbake - med samme bil. Han hadde ordnet seg time til å fikse ruta i Oslo på tirsdag, sier Sjøtrø. Adressa omtalte saken først.  Føreren er anmeldt og førerkort er tatt i beslag, understreker Sjøtrø. Kjøretøyet er avskiltet og kjennemerkene er også tatt i beslag. – Bilen var fullastet av dagligvarer. Med de vær- og kjøreforholdene som er nå er det helt utrolig at man gjør noe sånt.  Sjøtrø sier at bilen med dagligvarene veier over over tre tonn.  – Det er hårreisende. Vi har ingen å miste i trafikken, sier Sjøtrø Og fortsetter: – Det å legge ut på vinterstid med en bil i sånn tilstand… Det hadde vært ille nok å fortsette turen om det skjedde nettopp. Men når du legger ut på hele kjøreturen med en sånn rute,  da  viser du  en fullstendig mangel på forståelse av hvilken risiko dette utgjør. Sjåføren fortalte nemlig at ruten ble knust helt tilbake i Oslo av et isras. Sjøtrø sier at føreren hevdet han bare var sjåfør og hadde tatt over bilen på et oppdrag for et transportfirma. – Jeg må innrømme at jeg har større forventninger til profesjonelle aktører, konstaterer Sjøtrø.

Summary: En sjåfør kjørte fra Oslo til Melhus i Trøndelag med knust rute

Summary: Fører er anmeldt og førerkort beslaglagt

Summary: Distriktsleder Anders Sjøtrø kritiserer sjåførens manglende forståelse av risiko og forventet mer av profesjonelle aktører


Over 1,5 million nordmenn har latt seg engasjere i den populære appen. I en pressemelding oppsummerer TikTok hva nordmenn engasjert seg i på plattformen gjennom det siste året. Samtidig avslører selskapet for første gang at hele 1,6 millioner nordmenn bruker TikTok aktivt hver måned. Ifølge Parisa Khosravi, kommunikasjonssjef i TikTok Nordics, er det særlig det autentiske innholdet som gjør TikTok spesielt.  – Selv de minste nisjefellesskapene kan bli store på TikTok og det finnes noe for enhver smak, sier hun.  Blant de mest populære norske skaperne finner vi alt fra 61 år gamle Petter Stordalen til influensere som Julie Lorentzen.  På listen finner vi stilige Yasmin Hero, som tidligere i 2023 skapte denne trenden for å vise fram antrekket sitt.  Videoen er gjenskapt av verdensstjerner som Sofia Richie. På listen over klipp som har trendet på TikTok det siste året finner vi alt fra hele Norges Haaland på landslagstrening, til Kurt (57) fra Hareid IL, bunader og Leah Isadora Behns forberedelser til nytt skolesemester. I kategorien for nye stjerneskudd, som fikk sitt gjennombrudd i 2023, finner vi blant andre @Mankegard som skapte lange køer utenfor et bakeri i Porsgrunn etter en video.  På listen står også Trygve Bennetsen, som har gjort seg stor på TikTok gjennom å by på hysteriske historier fra eget liv. Her forteller han om da han møtte Nobelpris-vinner i 2016, Juan Manuel Santos: På musikksiden topper Alan Walker listene både i Norge og Europa med sin nye låt «Endless Summer».  Artisten Alessandra, som deltok i Melodi Grand Prix, er den mest populære norske artisten blant TikTok-brukerne i 2023. Norges nye storeksport, Peder Elias, og hans sang «Paper Plane» topper listen over den mest brukte sangen fra norske innholdsskapere. Under finner du både hvilke sanger og hvilke artister som toppet TikTok i 2023.

Summary: TikTok oppsummerer hva som trendet i 2023.

Summary: De avslører at 1,6 millioner nordmenn bruker appen aktivt hver måned.

Summary: Norges mest populære tiktokere spenner fra Petter Stordalen til Julie Lorentzen.

Summary: Skapere som Yasmin Hero og Mankegard slo virkelig gjennom i 2023.

Summary: Alan Walker topper musikklistene.


Frågan ingen ställer: varför tillåts Onlyfans?

Det första som möter mig när jag loggar in på den sociala plattformen Onlyfans är tre kvinnor i stringtrosor som putar med läpparna mot mig. Vill jag följa deras konton, är frågan. I flödet finns det många olika slags inlägg. En man lagar ”det perfekta” revbensspjället, en kvinna visar upp sin knasiga garderob.  Men Onlyfans affärsidé är att visa porr. Användare som skapar innehåll på OnlyFans kallas "kreatörer". Den som vill få tillgång till kreatörens innehåll måste prenumerera på deras OnlyFans-konto.  Kreatören måste alltså se till att hela tiden leverera nytt innehåll som överraskar för att behålla prenumeranterna. Gränser flyttas för att hålla intresset uppe. Sajter som Onlyfans har ”helt klar blivit en inkörsport till prostitution”, säger Simon Häggström, polis specialiserad på prostitution och människohandel, i en intervju med SVT. Häggström menar att plattformarna gjort att antalet barn, ungdomar och unga vuxna som dragits in i prostitutionsvärlden har skjutit i höjden om vi jämför med för tio år sedan. Det är som om sexköp plötsligt blivit lagligt bara för att det är på nätet. OnlyFans blev stort under pandemin och har vuxit till en miljardindustri.  En del menar att det är en feministisk handling att sälja porr där. Man gör ju det av ”egen vilja” och tjänar alla pengar själv. Den lögnen har gjort Onlyfans-ägaren Leonid Radvinskij ohyggligt rik. Förra året plockade han ut en utdelning på motsvarande 3,1 miljarder kronor. P1 har gjort en dokumentär om porrexplosionen på Onlyfans. I första avsnittet följer de Eweline som i tre år försörjt sig på att sälja bilder och videor med sexuellt innehåll till sina följare. Hennes specialitet är så kallade dickrating-videor, där följare skickar in bilder på sina egna penisar som Eweline sen recenserar. Tillsammans med sin man spelar hon också in rena porrfilmer. – Jag ser inte på saken som att jag säljer min kropp. Jag ser det som att jag säljer min kreativitet, säger Eweline.  Parallellt med porrexplosionen på nätet driver rödgröna krafter i EU-parlamentet på för att den svenska sexköpslagen ska bli EU-standard. Det är bra, men inte tillräckligt. Om Simon Häggström har rätt och Onlyfans är en ”inkörsport till prostitution” så måste frågan ställas: varför är det tillåtet? Främjande av försäljning av sexuella tjänster, det som i lagen heter ”koppleri”, var förbjudet långt innan sexköpslagen. Maxstraffet för grovt koppleri är tio års fängelse, så allvarligt ser alltså samhället på detta. Så vad förmedlar egentligen Onlyfans? Bilder? Löften om mer? Att ägarna tjänar oerhörda pengar på människor som far illa är i varje fall rätt uppenbart. I dagens lagstiftning räknas det inte som koppleri. Men vad är egentligen skillnaden, utom att det sker genom Onlyfans och inte en bordellmamma? Handen på hjärtat, likheterna borde vara viktigare än skillnaderna. ...

Summary: Sociala medieplattformen OnlyFans blev stor under pandemin och grundades för försäljning av porrinnehåll.

Summary: Antalet barn och unga vuxna som dras in i prostitution har ökat markant jämfört med för tio år sedan, vilket svensk polisexpert kopplar till plattformar som OnlyFans.

Summary: Trots att ägare blir oerhört rika tack vare plattformen, räknas det inte som ”koppleri” enligt lagstiftningen. Aftonbladet ledare undrar varför.


Angelika, 19, sökte jobb – då blev hon blåst av en falsk chef

Det första jobbet skulle bli steget ut i vuxenvärlden – men blev en mardröm. Det fanns aldrig något jobb. I stället lurades Angelika, 19, på 43 400 kronor och fyra Iphones av en misstänkt bedragare. – Det har varit väldigt tufft, säger hon. Att söka livets första jobb är vanligtvis förknippat med lika delar nervositet som spänning.  Så var det också för Angelika Melén Amini från Lund. Hon tog studenten i juni och var snabbt därefter ute på jobbsajterna för att leta efter en heltidssysselsättning.  – Då såg jag ett Facebook-inlägg om att de sökte butikspersonal till en liten butik i Hjärup. Hon fick snabbt kontakt med ”butikschefen” som efter att ha kollat på Angelikas cv ville fortsätta dialogen över telefon.  – Vi hade ett samtal om vad jag hade gjort innan och om när jag kunde börja. Allt kändes bra och jag anade ingenting, han lät helt uppriktig. Kapade hennes bank-id Angelika blev ombedd att starta ett videosamtal så att ”butikschefen” skulle kunna göra en bakgrundskontroll. – Det var det första heltidsjobbet jag blev erbjuden och tänkte att det gick till så.  Men i stället för att ta en bakgrundskontroll, som bedragaren påstod skulle ske genom att Angelika skulle ta fram en specifik QR-kod, lyckades han skapa ett nytt bank-id i hennes namn.  – Eftersom min magkänsla sa att han var helt ärlig så tänkte jag inte att det skulle vara något konstigt. Precis som avtalat ringde Angelika upp ”butikschefen” dagen efter för att stämma av de sista detaljerna. Men ju fler signaler som gick fram – ju fler samtal hon ringde – desto mer började den lugna och trygga magkänslan bytas ut mot en djup oro.  ”Alla pengar var borta” Den nya och olustiga känslan skulle snart visa sig stämma. – Det var egentligen där jag kände att det var någonting som inte stod rätt till. Då loggade jag in på min bank och såg att alla pengar var borta. Varenda öre som Angelika hade sparat ihop till hade stulits. 43 400 kronor, puts väck. Dessutom upptäckte hon snart att bedragaren hade lyckats köpa två Iphones från teleoperatören Tre i hennes namn. Några veckor senare, i mitten av september, upptäckte hon att bedragaren lyckats köpa ytterligare två Iphones med abonnemang, från två andra mobiloperatörer.  ”Varit väldigt tufft” Det som skulle bli ett första steg ut i vuxenvärlden slutade alltså att 43 400 kronor blev stulna – plus betalningskrav om 2 000 kronor i månaden i tre år.  – Det har varit otroligt tufft, säger hon. Vad är det som är jobbigast i allt det här? – Det är svårt att säga, för det är en blandning av allting. Jag hade sökt 20 jobb innan jag hamnade hos den här bedragaren och jag var så glad att jag äntligen fick ett jobb. Det är dels den känslan av att bli lurad, att jag inte fick jobbet och att jag blev av med alla mina pengar. Händelsen är anmäld till både polisen, som jobbar på ärendet, och till teleoperatörerna. Men Angelika är missnöjd av Tres hantering av ärendet. Dels att bolaget ens beviljade lånet, trots att Angelika varken hade något jobb, CSN-lån eller någon annan inkomst. Och dels att hon har kämpat med att bolaget ska stoppa betalningskravet, länge förgäves. – Jag meddelade Tre att det rör sig om ett bedrägeri och jag skickade polisanmälan till dem. Men sen fick jag ett brev om att de hade gjort sin egen bedömning att det inte är ett bedrägeri, även fast polisutredningen fortfarande var pågående så hade de fattat sitt eget beslut då. Tre har ändrat sig För en dryg vecka sedan togs Angelikas fall upp i TV4. Efter det har Tre vänt. Företaget har nu avskrivit hela skulden. – De skrev i mejlet, med andra ord, att de egentligen har all rätt att kräva mig på pengar men att de gör ett speciellt undantag denna gången. Jag gissar att det beror på att jag gått ut i medierna, säger Angelika. Tre Sveriges kommunikationsdirektör Mårten Lundberg bekräftar att skulderna nu är avskrivna.  – Det är mycket beklagligt för henne och jag förstår frustrationen. Jag fick informationen av TV4 och då kontaktade vi henne och hon har skickat in mer information. I det här fallet har vi valt att skriva av skulden som har uppstått i samband med det här bedrägeriet. Är det svårt att upptäcka den här typen av bedrägerier? – Ja, det är väldigt svårt. Vi har tittat på alla våra rutiner och de elektroniska signeringen man ska göra har varit korrekt i våra system, då blir det väldigt svårt. Sedan fick vi information av kunden om att det var ett bedrägeri och då kunde vi inte heller se någonting. Men nu har vi kunnat verifiera uppgifter vi fått från kunden och valt att skriva av det i sin helhet.  ”Vi får titta på det” Angelika reagerar också på att ni tillät att två abonnemang upprättades, trots att hon inte har någon inkomst. Har det gått rätt till där? – Vi har ett väldigt lågt antal kunder som inte kan betala, så vi anser att vi har en lämplig nivå. I ljuset av det här kanske vi får anledning att titta även på det. Vi kommer att titta ytterligare på om vi kan göra ännu mer med mobilt bank-id. Det är en diskussion som förs hos banker också så att man är säker på att det är rätt person bakom bank-id:t. För Angelika är det en lättnad att skulderna är avskrivna, men polisutredningen och jakten på de 43 400 kronorna fortsätter. Och oron är kvar. – Eftersom jag upptäckte de två sista abonnemangen flera veckor senare vet jag inte om det är över. Han kanske har lurat mig på ännu mer saker som jag inte vet om ännu.

Summary: 19-åriga Angelika Melén Amini från Lund blev lurad på 43,400 kr och fyra iPhones när hon sökte sitt första jobb.

Summary: Bedrägeriet iscensattes av en falsk "butikschef" som kapade hennes BankID under påståendet om att utföra en "bakgrundskontroll".

Summary: Teleoperatören Tre, som tillät köp av iPhones i hennes namn trots ingen inkomst, har nu avskrivit hela skulden efter publicering i media. Polisundersökningen pågår.


Kan terrorangrepet mot Israel kaste Midtøsten ut i en storkrig?

Tilnærmingen mellom Saudi-Arabia og Israel er lagt på is. Eksperter frykter en regional storkonflikt som inkluderer Iran. USAs president Joe Bidens mål om å forsone Saudi-Arabia og Israel gjennom en historisk fredsavtale har fått et skudd for baugen med Hamas’ terrorangrep mot Israel. Så sent som for drøyt en uke siden bekreftet John Kirby i USAs nasjonale sikkerhetsråd at rammeverket for en fredsavtale var på det nærmeste klart. Mandag kveld var tonen rundt fredsplanen en annen: – Det er for tidlig å si at vi har satt på bremsene. Men det er ikke hovedfokuset akkurat nå, sa Kirby. Faren for at konflikten etter hvert skal spre seg, vokser for hver dag striden mellom Hamas og Israel pågår.  Verste scenario: Krig med Iran – Jeg tviler sterkt på at Hamas alene kunne ha forberedt og besluttet å gjennomføre angrepene, sier professor Karim Emile Bitar, Midtøsten-ekspert ved Centre for Security Policy i Genève. – Jeg tror Iran er blitt stadig mer nervøs på grunn av tilnærmingen mellom Saudi-Arabia og Israel, sier Bitar. Han mener ifølge France 24 at det kan forklare «dette vendepunktet i konflikten mellom Israel og Palestina». Israel og Iran har i årevis vært bitre motstandere. Hvis både den sjiamuslimske militsen Hizbollah i Libanon og Hamas – som begge støttes av Iran – skulle bli innblandet i en full krig med Israel, er det ingen som vet hva som kan skje. Irans øverste leder, ayatollah Ali Khamenei, avviser at Iran var involvert i Hamas' angrep på Israel lørdag. Han hyller likevel angrepene og sier at Iran «kysser hendene til dem som planla angrepet». Men Bitar er forberedt på det verste: – Når vi vurderer de siste tiårenes historie kan vi bare anta at Israels respons vil være helt ødeleggende, og at dette er begynnelsen på en forferdelig krig som vil føre til hundrevis, om ikke tusenvis, av ofre, konkluderer professoren. Prøver å forhindre spredning USA og Biden-administrasjonen har de siste dagene hatt kontakt med flere land i regionen, som Egypt, Qatar og Tyrkia, i et forsøk på å redusere spenningsnivået. Og ikke minst forhindre at volden sprer seg til andre deler av Midtøsten. «La meg si dette så tydelig som mulig: Dette er ikke øyeblikket for noen som er fiendtlig innstilt overfor Israel, å utnytte disse angrepene for å skaffe seg fordeler. Verden følger med,» sa Biden. USAs utenriksminister Antony Blinken drar onsdag til Israel og Jordan for blant annet å diskutere grep for å styrke Israels sikkerhet. Klar til kamp Hizbollah angrep søndag morgen en israelsk militærpost med artilleri og raketter fra sine stillinger i Libanon. Målet var de såkalte Shebaa-gårdene. Det er et omstridt område på grensen mellom Libanon, Syria og de israelskokkuperte Golanhøydene. Israel besvarte angrepet. Angrepet skjedde ifølge Hizbollah «i solidaritet» med Hamas' angrep mot Israel lørdag. Mannen som regnes som Hizbollahs nest mektigste mann, uttrykte i helgen sin støtte til Hamas. Hashem Safieddine kalte kampen mellom palestinere og Israel som et «heroisk epos» som ærer «hele den muslimske nasjonen». Han fastslo at hans krigere er i «full beredskap for å delta i krigen». Tirsdag meldte det israelske militæret at det ble avfyrt raketter mot Israel også fra Syria. Regimet i Syria regnes som et av Irans nærmeste allierte. Gaza-håndteringen avgjørende Om en større konflikt utvikler seg, kan avhenge av Israels videre håndtering av kampen mot Hamas på Gazastripen. Hizbollah kan foreta et direkte angrep hvis Israel kraftig trapper opp sine operasjoner mot Gazastripen, ifølge Ahmed Abed, en talsperson for Hamas' avdeling i Libanon. Han sier at Hizbollah og Hamas kommuniserer og er samkjørt. «Hizbollah har bestemt seg for å angripe hvis gjengjeldelsen mot Gaza er overdreven, uttaler han til Al Jazeera. – Kan utløse en mye større krig Nils Butenschøn er professor emeritus ved Institutt for menneskerettigheter ved Universitetet i Oslo. Han har forsket på konflikten i Midtøsten i 50 år. Hittil har han ikke trodd at Hamas kunne klare å gjennomføre et angrep som dette. Han mener at det er skapt en ny situasjon. – Det er en dramatisk hendelse i hele Israel-Palestina-konflikten. Vi vet ikke om det blir utgangspunkt for en større militær konflikt med Hizbollah i Libanon, eller om det kan utvikle seg til krig mellom Israel og Iran. Det er det nok mange som vil forsøke å forhindre. Men en slik dramatisk episode kan utløse en mye større krig, sier Butenschøn. – En blodig affære Han sier at det mest sannsynlige er en konflikt med Hizbollah i nord, fordi de også har stor militær kapasitet. – Hva tror du vil skje? – Av erfaring vil Israel gå inn i Gaza på jakt etter Hamas-ledere og for å finne gislene. Det er nok et krav i Israel at det skal bli et enda grundigere oppgjør med Hamas. Så dette kan bli en forferdelig blodig affære. Det er vanskelig å forestille seg hva som kan skje, ikke minst med tanke på hvor lite område Gaza er, sier han.

Summary: Saudi-Arabia og Israels fredsavtale er på vent grunnet Hamas' angrep på Israel.

Summary: Eksperter frykter at en konflikt mellom Hamas og Israel kan spre seg og involvere Iran.

Summary: USAs president Biden har hatt kontakt med Egypt, Qatar og Tyrkia for å redusere spenning og hindre spredning av vold og terror til andre deler av Midtøsten.


Durek Verrett: – De kongelige er de største rasistene av dem alle

Sjamanen sparer ikke på kruttet i ny podkast. Men kritikken er ikke rettet mot den norske kongefamilien, kongehuset eller prinsessen personlig, sier Durek Verretts manager. Det er gått snart fem år siden Durek Verrett trådte inn i det norske rampelyset som prinsesse Märtha Louises kjæreste. Siden har han med jevne mellomrom kommet med anklager mot både den norske befolkningen og pressen. Blant annet at kritikken mot ham skyldes rasisme. – De lever i en boble Nå er det kongefamilien som får gjennomgå. Verrett og prinsessen snakker sammen i podkasten Quite Frankly med programleder Frank Elaridi. Der går han blant annet inn på møtet med den norske kongefamilien tilbake i 2019. – Jeg gjorde faktisk et triks på Märtha Louise for å se om hun hadde rasisme i seg. Det hadde hun selvsagt. Hun er en del av kongefamilien. De er de største rasistene av dem alle, sier Verrett. Programlederen følger opp med en parallell til Meghan Markle og hennes oppgjør med rasisme i det britiske kongehuset. Han gjorde et poeng av at det ikke burde overraske, da de er de opprinnelige rasistene som kolonialister. – De er «the OGs». De lever i en boble. De har ingen bevissthet rundt denne forståelsen, svarer Verrett. Saken ble først omtalt av Se og Hør. Ville belyse historiske handlinger Aftenposten har stilt Verrett spørsmål om uttalelsen via hans manager Simon Valvik. – Durek prøvde her å fremheve og belyse hvordan historiske handlinger, hvor kongefamilier som invaderer land og koloniserer dem, i dag kan forstås som symboler på en tid da rasistiske holdninger og praksiser var svært utbredt, svarer Valvik. – Det var ikke ment som kritikk av den norske kongefamilien, kongehuset eller prinsessen personlig, legger han til. Kongehuset ønsker ikke å kommentere saken. Det sier kommunikasjonssjef ved Slottet, Guri Varpe, til Aftenposten. Det gjør heller ikke prinsesse Märtha Louise, opplyser hennes manager Carina Scheele Carlsen. Verrett har tidligere i år omtalt kong Harald i langt varmere ordelag. I januar sa han følgende til VG i forbindelse med britiske prins Harrys oppgjør med rasisme: – Verden må vite hvilken fantastisk og fremtidsrettet konge Norge har som kjemper mot rasisme og står opp for meg. Nå må andre kongelige familier også starte å snakke om rasisme. Det gir en stor mulighet for endring. – Vil ikke ha en svart mann i kongefamilien Verrett har allerede fått krass kritikk denne uken for uttalelser han kom med på Instagram. Der hevdet han at vesener kunne ta plass i barn. «Sjaman Durek når nytt bunnivå», skrev Aftenpostens kommentator Therese Sollien. Det vakte stor debatt da Verrett kom med lignende uttalelser om rasisme sommeren 2022. Da snakket han i en livesending på Instagram om hvorfor han får så mye hat. – For det første vil de ikke ha en svart mann i kongefamilien. Det har aldri vært noen svarte i historien til de europeiske kongefamilien, så det er en veldig stor sak, sa Durek Verrett i sendingen. Han anklaget også legen Wasim Zahid for rasisme i 2019 da Zahid kritiserte Verrett for uttalelsene om at «kvinner får visse avtrykk på innsiden av vagina, dersom de har for mange sexpartnere».

Summary: Sjaman Durek Verrett snakker om kongefamilien og rasisme i en ny podkast.

Summary: Manageren hans mener Verrett henviser til historiske handlinger hvor kongefamilier invaderte og koloniserte land.

Summary: Kongehuset og prinsesse Martha Louise har valgt ikke å kommentere Verretts uttalelser.


Ny studie gir håp: – Kan bety at færre barn blir født for tidlig

En ny studie kan føre til endringer i svangerskapsoppfølgingen.  – Årlig i Norge får over 400 kvinner så alvorlig svangerskapsforgiftning at barnet må forløses før 37 uker er gått. Noen barn blir født veldig for tidlig, noen kvinner blir kjempesyke. Det sier Kjell Åsmund Blix Salvesen, spesialist i fødselshjelp og kvinnesykdommer, og seksjonsoverlege ved Kvinneklinikken, St. Olavs hospital.  Han har ansvaret for en studie om risikoutredning for svangerskapsforgiftning, som denne uken ble godkjent.  Den kan føre til at svangerskapsoppfølgingen i Norge endres.  I studien skal det undersøkes om screening for svangerskapsforgiftning tidlig i svangerskapet kan oppdage de fleste tilfeller av sykdommen – og de skal studere «ressursmessige og organisatoriske forhold» ved å innføre screening for alle gravide i Norge.  Studien skal finne sted i Trondheim, og der kan alle gravide kvinner som samtykker til det, bli med og screenes i uke 11–14 for svangerskapsforgiftning.  Dette gjøres blant annet ved å ta en blodprøve og ultralydundersøkelse av blodårene i livmor.  Data fra screeningen legges inn i et dataprogram som beregner individuell risiko ut fra en algoritme.  Kvinner med høy risiko for svangerskapsforgiftning vil få tilbud om behandling med blodfortynnende og vil følges tettere opp under svangerskapet.  – Tall viser at over 60 prosent av kvinner med høyrisiko, ikke får svangerskapsforgiftning om de behandles, sier Blix Salvesen.  Kan spare 17 millioner I en rapport fra Folkehelseinstituttet (FHI) fra desember 2022 kom de frem til at tidlig screening kan være mer hensiktsmessig forebygging av svangerskapsforgiftning.  FHI skriver i rapporten:  Preeklampsi medfører økt risiko for tidlig fødsel og for sykelighet og død hos mor og barn. I dag vurderes risiko for preeklampsi på grunnlag av ulike karakteristika ved den gravide, samt historikk fra eventuelle tidligere svangerskap. Den prediktive nøyaktigheten av dagens vurdering er begrenset og gir ikke optimalt grunnlag for å identifisere kvinner med høy risiko for preeklampsi senere i svangerskapet. – Vi gjør 600 000 svangerskapskontroller hvert år, men vi bruker de ressursene feil, mener seksjonsoverlege Blix Salvesen.   – Alle kontroller gjøres mot slutten. Hele poenget må være å sette inn ressurser tidlig så man kan forebygge, fortsetter han. Med forutsetningene FHI legger til grunn i analysen, mener de at screening kan føre til 173 unngåtte tilfeller av tidlig svangerskapsforgiftning – og en total besparelse for helsetjenesten på 17 millioner kroner per år.  Beslutningsforum har vedtatt at før en slik screening endelig kan innføres i Norge, må det foreligge en studie.  I vedtaket står det at implementeringsstudien skal evalueres og legges til grunn for eventuell beslutning om innføring.  REK (Regionale komiteer for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk) godkjente denne uken søknaden om å gjennomføre studien.  Viktig for kvinners helse senere i livet Blix Salvesen tror studien vil vise at det er hensiktsmessig med tidlig screening av gravide – og begrunner det med lignende studier gjort i andre vestlige land.  Han opplyser også om at kvinner som får svangerskapsforgiftning kan ha høyere risiko for hjerte- og karsykdommer når de blir eldre.  – En screening kan bidra til å forebygge dette. Han mener derfor også at en innføring av tidlig screening for alle gravide i Norge er viktig – ikke bare for å forhindre skader og senskader hos barn som blir for tidlig født, eller for den gravide kvinnen som blir syk, men også for kvinnens helse senere i livet:  – Dette kan bety at færre barn blir for tidlig født, og at kvinner får lavere risiko for hjerteinfarkt og slag senere i livet.  Han håper å komme i gang med studien før jul.  Blix Salvesen understreker imidlertid at norsk helsevesen er gode på å håndtere svangerskapsforgiftning.  – Ingen kvinner har dødd av dette i Norge de siste ti år. Vi er kjempeflinke på å håndtere det, men vi kan bli enda bedre om vi tar i bruk denne metoden.

Summary: En ny studie kan potensielt føre til endringer i hvordan svangerskapsoppfølging håndteres i Norge.

Summary: Studien vil undersøke effekten av tidlig screening for svangerskapsforgiftning blant gravide kvinner. Screening vil involvere blodprøver og ultralyd i uke 11-14 av svangerskapet.

Summary: I henhold til en FHI-rapport, er det potensial for å spare 17 millioner kroner årlig i helsevesenet ved å unngå tidlig svangerskapsforgiftning gjennom tidlig screening.

Summary: Professor Kjell Blix Salvesen mener at tidlig screening ikke bare kan minimere risikoen for tidligfødsler, men også redusere risikoen for hjerteinfarkt og slag hos kvinner senere i livet.

Summary: Studien har nå fått godkjenning fra Regionale komiteer for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk (REK), og er planlagt å starte før jul.


Seks smittet i utbrudd av E. coli – ukjent smittekilde

Folkehelseinstituttet har oppdaget et nasjonalt utbrudd med mage-tarmbakterien E. coli. Det er påvist smitte hos seks personer. Disse er bosatt i ulike deler av landet, opplyser Folkehelseinstituttet. Personene er blitt syke fra perioden oktober i fjor til mai i år. De er i alderen 14–49 år. To av personene er bosatt i Rogaland, de andre i Viken, Trøndelag, Vestland og Oslo. – Vi har gode prosedyrer for oppfølging av tilfeller med EHEC-infeksjon, og ingen av personene i dette utbruddet har utviklet den alvorlige komplikasjonen HUS, sier Lund. Gir diaré Smittes man av EHEC-bakterier, kan man få diaré, som kan være blodig. Denne tilstanden varer normalt i fire til ti dager hos voksne. I sjeldne tilfeller kan bakterien gi den alvorlige nyresykdommen hemolytisk uremisk syndrom (HUS). Det er særlig barn, eldre og personer med svekket helsetilstand som er utsatt for å utvikle denne komplikasjonen. Antar smitte gjennom mat Smittekilden er foreløpig ukjent. Men det er vanlig at mage-tarmbakterier smitter gjennom matvarer, opplyser Mattilsynet. – Personene som har fått påvist bakterien, er bosatt i fem fylker, og de er blitt smittet på ulike tidspunkter som går over en lang periode. Vi antar derfor at de er smittet gjennom en matvare som er distribuert over hele landet og som har relativt lang holdbarhet, sier lege Hilde Marie Lund i FHI. Det kartlegges om personene kan ha samme smittekilde. Både Mattilsynet, FHI, Veterinærinstituttet og kommuneoverleger samarbeider nå om å etterforske utbruddet. – Det gjennomføres intervjuer om hva personene har spist og hva de har vært i kontakt med. Det kan også bli aktuelt å ta prøver av mat og matrester og matemballasje, for om mulig, å finne smittekilden, sier Turid Berglund i seksjon biologisk mattrygghet i Mattilsynet.

Summary: Seks personer fra forskjellige deler av landet er smittet av mage-tarmbakterien E. coli.

Summary: Personene er i alderen 14-49 år og er rapportert smittet mellom oktober 2022 og mai 2023. Ingen av dem har utviklet alvorlig sykdom.

Summary: Smittekilden er foreløpig ukjent, men antas å være gjennom matvarer med lang holdbarhet, distribuert over hele landet.

Summary: Folkehelseinstituttet, Mattilsynet, Veterinærinstituttet og kommuneoverleger samarbeider om å etterforske utbruddet.


Den russiske staten overtar Wagner-gruppens leiesoldater i Afrika. De tilbyr afrikanske land militær hjelp i bytte mot politisk innflytelse og råvarer. – Vi fortsetter å jobbe i Afrika, og vi fortsetter å jobbe i Belarus. Vi fortsetter å jobbe for Russlands beste, sa Anton Jelizarov nylig. Han er veteran i den private hæren Wagner-gruppen, med erfaring fra krigene i Ukraina, Syria og flere afrikanske land. Nå er han en av lederne i det russerne kaller Afrikakorpset. Mye tyder på at denne styrken overtar Wagners rolle i Afrika. I juni i fjor ledet den tidligere Wagner-sjefen Jevgenij Prigozjin et mislykket kupp i Russland. Han omkom da flyet hans styrtet i august. Etterpå var det stor usikkerhet rundt hva som ville skje med gruppen. Leiesoldatene var aktive i Ukraina. Men Prigozjin hadde også avtale med en lang rekke afrikanske presidenter. Jobbene i Afrika spente fra å ta vare på presidenters sikkerhet til å bekjempe islamistiske opprørere.  Det ble anslått at Wagner hadde rundt 5000 soldater i Afrika. Gru overtar Flere forskere mener at russernes militære etterretning (Gru) har overtatt etter Wagner i Afrika. Både soldatene og kontraktene er de samme, men nå har den russiske staten mer direkte kontroll. I en fersk rapport skriver forskere fra Royal United Services Institute (RUSI) at leiesoldatene i Afrika er en viktig del av Kremls politikk.  USAs militære i Afrika står bak nettstedet Africa Defence Forum (ADF). De ser også Afrikakorpset som en ren arvtager etter Wagner.  Tar Frankrikes plass Det er særlig i beltet sør for Sahara at Wagner var aktive. I land som Mali og Tsjad har det vært en langvarig kamp mot islamistiske grupper. Lenge fikk statene hjelp av sin gamle kolonimakt, Frankrike. Men franskmennene ble aldri populære. For mye ved dem minner om kolonitiden. For russerne er historien en annen. Under den kalde krigen bidro Sovjetunionen aktivt med støtte i flere av landene. Det var en del av kampen om innflytelse. Flere analytikere mener Russland har glede av den historiske rollen nå. Etter angrepet på Ukraina har Vesten forsøkt å isolere Vladimir Putins regime. Han har fått støtte fra flere afrikanske land, mange av dem med bånd til Wagner. Gullgruver og vold Mens Wagner var Prigozjins private hær, byttet de tjenestene sine i Afrika mot rett til å drive gull- og diamantgruver og andre lønnsomme aktiviteter. Amerikanerne bak ADF er åpenbart negative til Afrikakorpset. De minner om at navnet er det samme som Hitler ga sin hær i Nord-Afrika.  Gruvedrift i Afrika har lenge vært usedvanlig brutalt. Mange av gruvene er små, uavhengige virksomheter. De selger verdiene de finner, til større, internasjonale bedrifter. I mange år har kriminelle gjenger og terrorister kjempet om kontrollen av gruvene. I oktober i fjor skal russiske soldater ha kjempet rundt en gullgruve i Den sentralafrikanske republikk. Kampene varte i fem dager og beskrives som en massakre. Langsiktig strategi Forskerne ved RUSI legger vekt på at Putin har hatt en langsiktig strategi i Afrika, både for å få «venner» og for å få tilgang på ressurser. Russerne har investert og gitt lån i mange land de ti siste årene. De har også tatt opp igjen kontakten med politikere og andre som fikk stipender for å studere i Sovjetunionen. Sommeren 2023 arrangerte Putin et russisk-afrikansk toppmøte. Hjalp med kupp En av Wagners første vellykte jobber var i Mali. Etter at regjeringen i Mali inngikk en fredsavtale med opprørere i 2015, sendte FN fredsbevarende styrker. Disse ble ledet av Frankrike. Soldatene kjempet mot islamistiske terrorister. Russland jobbet aktivt for at Mali skulle bryte med FN-styrkene. Da hæren grep makten i august 2020, var to av lederne oberster som akkurat hadde kommet hjem fra kurs i Russland. Et nytt kupp, året etter, åpnet for at russiske leiesoldater reiste til Mali. Den nye regjeringen kastet ut FN-styrkene. Ifølge forskerne har Gru store ambisjoner i Afrika. Men de sliter med å nå målene sine. De britiske forskerne mener at Afrikakorpset ønsket 40.000 soldater. Men det målet skal ha blitt halvert før nyttår.

Summary: Forskere mener at den militære etterretningstjenesten (GRU) i Russland har overtatt etter Wagner. GRU har mer direkte kontroll og har omdøpt gruppen til Afrikakorpset.

Summary: Wagner byttet militære tjenester mot rett til å drive gruvedrift i Afrika.


Tolletaten om dødsdopet: – Skremmende utvikling

Beslagene av de ekstremt farlige og illegale rusmidlene som inneholder nitazener er mer enn fordoblet i år, sammenlignet med de tre siste årene samlet. – Utviklingen er skremmende og stoffet er livsfarlig, sier seksjonssjef i Tolletaten Sondre Hammerstad.  De syntetisk fremstilte morfinlignende stoffene (opioider) er så potente at det skal veldig få milligram til for at dosen er dødelig.  – Vi intensiverer jakten på disse stoffene ved å finne årene der de kommer fra, og vi bruker alt vi har av virkemidler for å beslaglegge dem. Dette rusmiddelet er trolig i vinden for tiden, og det ser ut som om ruten går fra Vest-Europa og land som Tyskland, Nederland og Belgia, sier Hammerstad. Så sent som i slutten av september ble tre menn funnet bevisstløse på en adresse i Halden. En av dem, en mann i 20-årene ble funnet død på stedet. Blodprøver viste senere at han hadde inntatt metonitazen. Stoffet gir stor fare for livstruende forgiftning, pustestans, overdose og død ved bruk. Inntak av nitazener er etter rettsmedisinske undersøkelser knyttet til ytterligere tre overdosedødsfall i fjor. En mann i 30-årene døde på Sunnmøre, en mann i 20-årene døde på Romerike og en mann i Bergen mistet livet etter inntak av rusmiddelet. Det er tollere på Østlandsterminalen, Norges største brevsorteringssenter, som de siste månedene har gjort de fleste beslagene. Stoffet som kan være opptil tusen ganger mer potent enn morfin, kom på narkotikalisten så sent som mai i år.  VG fikk denne uken ta de beslaglagte og svært farlige stoffene i øyesyn på Tolletatens laboratorium på Helsfyr.  Marthe Parmer er senioringeniør og jobber med narkotikaanalyse på Tolletatens laboratorium. Hun bruker et analyseinstrument som sender en laserstråle inn i det plastpakkede gulhvite pulveret.  Hun har trukket på seg doble svarte plasthansker, lange albuehansker, munnbind og beskyttelsesbriller. Hurtigtesten gir et øyeblikksbilde og en initiell test av hvilket stoff det dreier seg om, basert på et innebygget bibliotek som leter etter match med innholdet i pulveret. – Det er viktig å ikke komme i kontakt med stoffet, forklarer hun. De nye og svært potente rusmidlene utgjør en risiko for alle som kan komme i kontakt med dem i arbeids medfør. Det gjelder tollere, politi, helse- og laboratoriepersonell.  Derfor har de tilgjengelig nesesprayen naloxon, som også brukes ved overdose av fentanyler. Også det syntetiske opioider. Neste steg i analysen er å løse opp en liten mengde pulver i et løsemiddel og injisere prøven i ent mer avansert analyseinstrument, slik at det kan spesifiseres helt nøyaktig hvilken type av nitazener som er beslaglagt. – Nitazener er veldig farlige stoffer i omløp, sier overlege Merete Vevelstad ved avdeling for rettsmedisinske fag ved Oslo universitetssykehus. Hun forklarer at nitazener er en gruppe morfinlignende stoffer, men mye sterkere. Da de ble forsøkt utviklet valgte man ikke å godkjenne dem som legemidler, fordi det var for liten avstand mellom doser som ga smertestillende effekt og doser som ga forgiftning. Nitazenene som nå beslaglegges i Norge kan være fra hundre ganger og opp til tusen ganger sterkere enn morfin. – Det vil være vanskelig for en bruker å dosere disse stoffene riktig som rusmidler, og fentanyllignende stoffer og nitazener er de farligste stoffgruppene blant rusmidler. Vi oppfordrer fortsatt til svært stor forsiktighet med bruk av stoffer man ikke kjenner innholdet av, sier hun.  På seksjon for narkotikaanalyse i Kripos studerer seksjonsleder Kari Frey Solvik de nye syntetiske opioidene som er i omløp. – Vi fikk inn det første beslaget av disse stoffene til Kripos i begynnelsen av 2022. Så langt har vi hatt ni beslag. – De første beslagene var lyseblå tabletter med bokstaven M. De hadde utseende som Oxycodone hydrochloride 30 mg. Også det et sterkt avhengighetsskapende opoid. – I år har vi ikke sett slike tabletter med nitazener. Nitazenene kan komme som væske, for eksempel nesespray eller øyendråper. Vi har gjort beslag av kapsler med pulver, og vi har sett protonitazen som rent pulver.  – Vi er bekymret rundt inntaket av disse stoffene. De representerer en høy ririko, og vi går ut med en generell oppfordring om å være varsom, sier Kari Frey Solvik i Kripos.

Summary: Beslag av farlige og illegale rusmidler som inneholder nitazener er mer enn tredoblet, sammenlignet med de tre foregående årene samlet.

Summary: Nitazener er livsfarlig, gir stor fare for forgiftning, pustestans, overdose og død ved bruk.

Summary: De fleste beslagene gjøres av tollere på Østlandsterminalen.

Summary: Stoffet kom på narkotikalisten i mai i år og kan være opptil tusen ganger mer potent enn morfin.

Summary: Kripos bekymret: Nitazener representerer en høy risiko, og politiet oppfordrer til å være varsom.


Skjult krigsminne har kommet til syne i sanden – unike bilder viser hvordan det så ut

Et skjult krigsminne har dukket opp i sanden på Hellestø. Gamle bilder viser hvordan jærstrendene var stengt av.  – Langs hele jærkysten var strendene dekket av piggtråd under krigen. Det var en sammenhengende sperring mellom Brusand og Tungenes, sier Erik Ettrup.  Krigshistorikeren fra Rennesøy har blant annet skrevet boka «Festung Stavanger». Det tyske forsvarsanlegget på jærstrendene har han god kunnskap om.  Forrige helg oppdaget turgåere en rekke trestokker som bølger, vær og vind hadde gravd fram fra sanden på Hellestøstranda.  Funnet har vakt stor oppmerksomhet etter at det først ble omtalt i Aftenbladet.  Onsdag var prosjektleder Arve Jaatun i Jæren friluftsråd på plass ved funnstedet og kunne konstatere at det er snakk om et kulturminne fra krigens dager.  Stokkene som stikker opp fra sanden, er gjerdestolper som det har vært bundet piggtråd på.  Lørdag var det rundt 12 påler som stakk opp rundt 20–30 centimeter fra sanden, fordelt på en strekning på rundt 30 meter. Da Aftenbladet var på stedet, var antallet redusert til ni, og to av de resterende var i ferd med å forsvinne. Viste seg for 55 år siden Aftenbladet har fått innspill om at konstruksjonen også kom til syne i 1969 før den atter ble begravd i sanden.  I denne artikkelen får du se bilder av hvordan det tyske forsvarsverket på jærstrendene så ut under krigen.  Bildene er tatt av tyske tropper og stammer fra det tyske statsarkivet Bundesarchiv Koblenz, og er gjort tilgjengelig av Militærhistorisk forening i Rogaland. – I mars 1943 bestemte tyskerne at de skulle stenge av jærstrendene. Før det var strendene i hovedsak åpne. Noen plasser var det kystfort og bunkere, hvor det var stengt av. På Hellestø kan det ha vært piggtråd før 1943, forteller Erik Ettrup.  Bygget etter faste standarder Bildene i artikkelen er fra Solastranda og Regestranda, men konstruksjonen på Hellestø har trolig vært identisk med sperringene som er dokumentert fra nabostrendene.  – De brukte samme standard på Hellestø. Piggtrådsperringene ble satt opp av ingeniørsoldater som hadde lært hvordan de skulle gjøre det på skolen i Tyskland. I feltbøkene var det forklart hvordan dette skulle gjøres, sier Ettrup Tyskerne fryktet invasjon Årsaken til at avstengingen av Jæren skjedde i 1943, er ikke tilfeldig. På det tidspunktet hadde krigslykken til Hitler snudd. Tyskerne hadde tapt i Stalingrad og i Afrika, og nazistene sto nå foran en forsvarskrig.  Tyskerne fryktet en alliert invasjon på Jæren, og langs hele kysten ble det satt opp piggtrådsperringer. Områdene hvor det ble satt opp gjerdesperringer, ble som regel minelagt.  – Hvis ikke var det bare for fienden å klippe seg gjennom piggtråden, sier Ettrup.  Han understreker at det ikke er fare for at det skal dukke opp miner på funnstedet på Hellestø.  – Det er god oversikt over hvor mange miner som ble lagt ut og hvor mange som ble plukket opp igjen etter krigen. Noen steder ble enkelte miner liggende igjen, men Hellestø var ikke blant dem.  Lengste i Norge Forsvarsanlegget langs jærstrendene er det lengste sammenhengende tyske forsvarsanlegget i landet, og et av de lengste i Europa. Mange steder er dette ennå godt synlig i landskapet. Etter krigen ble de fleste helt eller delvis fjernet. Interiør, kanoner, minefelt og piggtråd ble tatt bort, og bygg ble revet. Nå er det stort sett bare betongkonstruksjoner og formasjoner i terrenget som er bevart. «Hitlertennene» på Brusand er ett av mange spor etter forsvarsverket på Jæren.  Kilde: «Ei kulturhistorie for Rogaland», publisert på nettsidene til Rogaland fylkeskommune.

Summary: Turgåere har oppdaget et krigsminne som kom til syne på Hellestøstranda. Det er snakk om trestokker som ble brukt som gjerdestolper for piggtråd under 2. verdenskrig.

Summary: Krigshistorikeren Erik Ettrup forteller at strendene langs jærkysten var dekket av piggtråd under krigen, som en sammenhengende sperring mellom Brusand og Tungenes.

Summary: Jærstrendene ble stengt av tyskerne i 1943, på et tidspunkt der krigslykken til Hitler hadde snudd. Tyskerne fryktet en alliert invasjon på Jæren, og satte opp piggtrådsperringer langs hele jærkysten.

Summary: Anlegget langs jærstrendene var det lengste sammenhengende tyske forsvarsanlegget i Norge, og et av de lengste i Europa.


Så kan du spara tusenlappar på hojförsäkringen

Våren har anlänt och för många betyder det hojpremiär. Men glöm inte att se över din mc-försäkring. Det kan finnas tusenlappar att spara.  Plusgrader, sol och påskvecka brukar i stora delar av Sverige betyda hojpremiär. Batteriladdaren ska kopplas ur och läggas undan. Pärlans däck, bromsar, vätskor med mera ska också kollas och eventuellt fixas. Hjälmar, ryggplattor och stövlar ska plockas fram och dammas av. Kanske ska försäkringen också ses över?  Det kan löna sig att ringa runt till bolagen, visar Aftonbladets kartläggning.  Jesper Christensen, generalsekreterare för organisationen Sveriges motorcyklister (SMC), håller med. – Det kan jag råda alla motorcyklister. Att ringa runt och kolla upp priserna, säger han. ”Priserna har gått ner något” Mc-försäkringar har under många år varit en stor snackis, bland såväl knuttar som andra intresserade. Det har genom åren talats och ryktats om hutlösa priser för att försäkra till exempel sporthojar.  I många fall har berättelserna säkert varit sanna, i andra fall en aning överdrivna. – Klart är i alla fall att det har hänt väldigt mycket på området. Jag skulle vilja påstå att det i dag går att få betydligt bättre villkor. Priserna har relativt sett nog också gått ner något, säger Jesper Christensen på SMC. Han berättar att SMC under lång tid haft försäkringsfrågan högt upp på agendan. – Vi har jobbat med, inte mot, försäkringsindustrin sedan 60–70-talet. Och jag tror att det är en av anledningarna att vi växt som organisation. Att vi jobbat så bra tillsammans med försäkringsbolagen. ”Det kraschades alldeles för mycket” Jesper Christensen säger att arbetet har lett till att man, via bland annat trafiksäkerhetsutbildningar på banor, fått till en attitydförändring bland Sveriges knuttar. – Vi har byggt en säkerhetskultur. Något som varit helt avgörande för det är att försäkringsbolagen låter försäkringen gälla på banorna om det är vi som håller i utbildningen. Att på en bana lära sig skills, att köra fort är jättekul. Och har gett många knuttar ett helt annat tänk. Ett stort problem, som ledde till skenande försäkringspriser, har historiskt också varit kopplat till supersport-motorcyklar. Modeller som till exempel Yamaha R1, Honda CBR Fireblade eller Ducati Panigale – motorcyklar med låg vikt och hög motoreffekt. – Det var cirka 15–20 år sedan. Det kraschades alldeles för mycket. Vi drog då igång ett jättejobb med att försöka få in de här hojarna på banor, säger Jesper Christensen. Arbetet ledde till att man startade SMC:s sportverksamhet, vilket har blivit en stor framgång. – Vi bildade en sportklubb helt enkelt. Tipset: ”Ring runt till alla” Ännu i dag erbjuder visa bolag inga helförsäkringar för supersport-hojar utan endast trafikförsäkringar (se sammanställning nedan). Jesper Christensen återkommer till råden när det gäller att teckna försäkringar. – Det finns ingen genväg, ingen ”silver bullet”, vad jag känner till. Ring i stället runt till alla. Lyssna på vad de har att erbjuda och vad det kostar. Det lönar sig att jämföra, säger han. Och det finns faktiskt mycket pengar att spara. Bara vid en snabb jämförelse ser man att priserna skiljer sig mycket mellan bolagen, beroende på såväl typ av motorcykel som flera andra saker. Så gjorde vi jämförelsen Aftonbladet gjorde en snabb jämförelse mellan några bolag gällande tre olika hojar.  En custom/cruiser-modell, en adventure-modell och en supersport-modell.  I jämförelsen tog vi också med två olika förare. En 25-åring som haft körkort för tung motorcykel i ett år och en 50-åring som haft A-körkort i över tio år. Vi jämförde också stad och land, i exemplet Stockholms innerstad och Karlskrona i Blekinge. Samtliga bolag räknade på helårsförsäkringar.  Priserna i listan är, om inget annat anges, utan rabatter. Hos If får man 10 procents rabatt om man är medlem i SMC. Ytterligare 10 procent om man har en annan försäkring hos If. Har man två försäkringar eller fler får man 15 procents rabatt. SMC-rabatten gäller inte BMW-motorcyklar. Bolaget har en särskilt förmånlig försäkring för BMW. Självrisken är också lägre i den försäkringen än i de andra exemplen, 4 000 kronor i stället för 6 000 kronor. – Historiskt har de varit inblandade i färre olyckor, därför har vi denna försäkring för BMW-motorcyklar, säger Johan Granholm på If. Ifs försäkringar gäller inte under bankörningar. Men om SMC anordnar bankörningen gäller försäkringen. Steg 1–3.  Vid SMC steg 4 gäller dock inte försäkringen. Svedea erbjuder 16 olika märkesförsäkringar, exempelvis Triumph, Honda, Yamaha och Harley Davidson.  De är framtagna ”i  samarbete med märkets generalagent för att ge kunden en riktigt bra mc-försäkring”, enligt Svedea. Flera saker, som man annars måste betala extra för, ingår i märkesförsäkringen. Svedea erbjuder endast trafikförsäkring för Ducati Panigale V4. Svedeas försäkringar gäller på SMC:s banutbildningar steg 1–4. Man får även 10 procent på försäkringen om man är medlem i SMC. Baserat på historisk skadedata så erbjuder Bilsport & MC, liksom Svedea, endast trafikförsäkring för vissa effektstarka sportmotorcyklar. Det är fallet med Ducati Panigale V4, som är med i Aftonbladets sammanställning. Som medlem i Smc man få 10 procent rabatt på sin motorcykelförsäkring hos Bilsport & MC. De erbjuder även andra rabatter om man som kund försäkrar flera fordon hos bolaget. BMW:s märkesförsäkring (BMW Motorrad Insurance) finns också på Bilsport & MC. Samlar man försäkringar i Trygg-Hansa, som Bilsport & MC är en del av, så kan man få ytterligare rabatter. JÄMFÖRELSE: Exempelpriser på försäkringar IF Honda CMX 1100 Rebel T DCT  If helårsförsäkring, med en självrisk på 6 000 kronor: 25-åring: Karlskrona: 12 587 Stockholm: 22 741 50-åring: Karlskrona: 3 368 Stockholm: 4 980 Ducati Panigale V4 S If helårsförsäkring, med en självrisk på 6 000 kronor.: 25-åring: Karlskrona: 212 330 Stockholm: 381 323 50-åring: Karlskrona: 42 841 Stockholm: 74 398 BMW F 900 GS If helårsförsäkring, med en självrisk på 4 000 kronor. SMC-rabatten gäller inte på dessa priser för BMW-försäkringen: 25-åring: Karlskrona: 9 761 Stockholm: 15 931 50-åring: Karlskrona: 2 419 Stockholm: 3 556 SVEDEA Honda CMX 1100 Rebel T DCT  Svedea helårsförsäkring, med en självrisk på 4 000 kronor.: 25-åring: Karlskrona: 7 407 Stockholm: 12 386 50-åring: Karlskrona: 2 269 Stockholm: 5 291 (Priserna är för en Honda märkesförsäkring som är extra förmånlig) Ducati Panigale V4 S Svedea erbjuder ingen helförsäkring på denna motorcykel. En trafikförsäkring för helår kostar 26 500 kronor oavsett bostadsort och ålder. BMW F 900 GS Svedea helårsförsäkring, med en självrisk på 4 000 kronor.: 25-åring: Karlskrona: 12 758 (10 691) Stockholm: 19 713 (16 756) 50-åring: Karlskrona: 3 651 (3 103) Stockholm: 7 914 (6 727) Priserna inom parentes är priset man betalar om man är medlem i BMW-klubben.  Det går inte att kombinera det priset med rabatten för SMC-medlemskap. BILSPORT OCH MC Självrisk 3 000 kronor för stöld och 6 000 kronor för vagnskada. Honda CMX 1100 Rebel T DCT  Person 50 år,  Bostadsort: Karlskrona Pris för helförsäkring helår: 2 475 kr Person 50 år Bostadsort: Stockholm Pris för helförsäkring helår: 4 630 kr Person 25 år Bostadsort: Karlskrona Pris för helförsäkring helår: 5 557 kr Person 25 år Bostadsort: Stockholm Pris för helförsäkring helår: 11 077 kr Ducati Panigale V4 S Bilsport&MC erbjuder ingen helförsäkring på denna motorcykel. En trafikförsäkring för helår kostar 32 000 kronor oavsett bostadsort och ålder. BMW F 900 GS Person 50 år Bostadsort: Karlskrona Pris för helförsäkring helår: 3 490 kr Person 50 år Bostadsort: Stockholm Pris för helförsäkring helår: 6 813 kr Person 25 år Bostadsort: Karlskrona Pris för helförsäkring helår: 8 221 kr Person 25 år Bostadsort: Stockholm Pris för helförsäkring helår: 16 818 kr (Priserna från Bilsport & MC ger endast en fingervisning om priset för en motorcykelförsäkring. Det finns andra faktorer som spelar in när du själv räknar på en motorcykelförsäkring, skriver man i en kommentar till de uppgivna priserna) Källor: If, Svedea, Bilsport&Mc

Summary: Plusgrader och påskvecka markerar ofta början på motorcykelsäsongen i Sverige. Det är viktigt att inte bara kontrollera fordonet utan kanske även se över sin mc-försäkring.

Summary: Aftonbladets undersökning visar att det kan finnas tusenlappar att spara genom att ringa runt till olika försäkringsbolag.

Summary: Priserna på mc-försäkringar har relativt sett sjunkit något över tid, enligt experter. Men du bör fortfarande jämföra priser för att kunna få det bästa erbjudandet.


Torjus Seland (7) døde av nedkjøling: – Det er ikke gitt at vi kunne funnet ham raskere

Han ledet 1200 frivillige i letingen etter Torjus Seland (7) som ble funnet død. Nå forventer Konrad Grimestad å bli med i evalueringen av politiet.
  – Omstendighetene rundt funnet av Torjus og obduksjonen taler ifølge obdusenten for at døden skyldtes nedkjøling (hypotermi), sier driftsenhetsleder Bernt Mushom i Agder politidistrikt fredag ettermiddag. Ifølge politiet har obdusenten angitt sannsynlig dødsdato til mandag 16. oktober. De vil avvente endelig obduksjonsrapport og undersøkelser for, om mulig, angi nærmere dødstidspunkt.  Da syv år gamle Torjus Seland forsvant fra familien under en jakttur ved Lindesnes søndag, organiserte politiet i Agder en av de største leteaksjonene i distriktet på mange år. Flere helikoptre, redningshunder, politihunder og droner med varmesøkende kamera forsøkte å finne gutten. I tillegg resulterte en Facebook-post voldsom frivillig mobilisering. På tidspunktet da Torjus Seland ble funnet, var det 800 personer på søk ute i skogen. Rundt 400 sto klare til å rykke ut på neste oppgave. Totalt var det 1200 frivillige som bidro med mat, forsyninger og veiposter. Konrad Grimestad, som ledet de nesten 1200 frivillige i letingen etter Torjus Seland, har ikke hatt tid til å gjøre opp sin egen status etter den tragiske utgangen på leteaksjonen. – I natt begynte jeg så vidt å lese noen artikler og se på bilder, men det vil ta lang tid å sortere alle bilder og inntrykk jeg har vært en del av, sier Grimestad.  Han har tenkt mye på hvorfor de ikke fant den unge gutten. Om de kunne ha gjort noe annerledes.  – I alle situasjoner må vi være åpen for kritikk. Men så langt indikerer mye at Torjus ikke var lett å finne hverken med termisk optikk (varmesøkende) på bakken, kamera fra helikoptre i luften eller en manngard på bakken. Det er ikke gitt at vi kunne funnet ham raskere. Han var en utrolig sterk gutt som kom så langt, sier Grimestad.  – Hadde en maksgrense Han sier folkemassene økte for hvert minutt. Da det nærmet seg nattemørket, kunne de ikke sende ut flere folk.  – Vi hadde en maksimalgrense som vi klarte å organisere, sier han.  Over to døgn etter han forsvant ble 7-åringen tirsdag funnet død i et skogsterreng under det som blir omtalt som en naturlig gapahuk. Det var en hundepatrulje fra politiet som fant ham rundt tre kilometer nordøst fra der han forsvant. Politiet vil ikke si hvordan de tolker funnstedet.  Leteaksjonen skal nå evalueres av Hovedredningssentralen. Evalueringen vil forhåpentlig gi et svar på hvorfor politiet ikke klarte å finne 7-åringen før det var for sent. – Det er likevel viktig å si at jeg føler meg trygg på at alle har gjort alt det de kunne for å redde Torjus, sier Bernt Mushom i Agder politidistrikt.  Konrad Grimestad jobbet tett med politiet hele veien. Han skryter av hvordan leteaksjonen fungerte.  – Politiet jobbet metodisk og strategisk. Og jeg fikk delta med tanker og råd. Tenkte fritt. Alt ble belyst. Samtidig måtte vi ikke gå for fort frem og gå forbi mulige spor etter Torjus. Det er det verste tenkelige i en leteaksjon, sier Grimerud.  Avis: Frivillige reagerte Ifølge Kristiansand-avisen Fædrelandsvennen skal flere av de frivillige som lette etter syvåringen, ha reagert på at politiet ikke ønsket de skulle gå inn i området gutten ble funnet. De forteller at de mandag formiddag ønsket å gå manngard fra Døble og ned mot Stilandstjønna der gutten hadde blitt sett sist. De spurte så kontaktpersonen for politiet om det var greit, men fikk nei. Begrunnelsen var at dette ikke var et aktuelt leteområde på dette tidspunktet. – Saken har skapt et enormt engasjement og det er mange som ville bidra. Vi har stor forståelse for at det stilles spørsmål om hvordan ting ble gjort, sier Bernt Mushom i Agder politidistrikt. Kjerstin Askholt, politimester i Agder, bekreftet torsdag at letemannskaper og helikopter allerede mandag gjorde grovsøk i området der Torjus Seland ble funnet.  – Så gjenstår det å finne ut hvorfor vi likevel ikke fant ham, og det spørsmålet møter vi med ydmykhet og full åpenhet, sier hun.  Politiet sier det er mange hensyn som må tas i en redningsaksjon av denne typen. Askholt understreker at de har ansvaret for å gjennomføre redningsinnsatsen på en effektiv og trygg måte. – Søk med helikopter med varmesøkende kamera og hund er ofte den mest effektive måten å søke på, og mange personer i terrenget kan gjøre arbeidet vanskeligere, sier Askholt. Tiden etter funnet av Torjus Seland beskriver frivillighetslederen Konrad Grimestad som «travel og massiv.» – Men jeg tenker også at vi lykkes. Vi klarte å utføre oppgaven vår, og vi fant Torjus. Utfallet er utenfor vår kontroll, men dette er den største aksjonen på flere tiår, sier Konrad Grimestad.

Summary: Torjus Seland (7) ble funnet død etter en massiv leteaksjon ved Lindesnes. Dødsårsaken antas å være nedkjøling.

Summary: Konrad Grimestad ledet 1200 frivillige i leteaksjonen og gir ros til politiet for metodisk og strategisk arbeid.

Summary: Flere frivillige reagerte på at politiet ikke ønsket de skulle søke i området hvor gutten senere ble funnet.


Prisras på Porsche Taycan: Kjøpt for 1,4 mill. – selges for 779.000

Kraftige rystelser for bilforhandlerne. – Jeg sover fremdeles godt om natten. En av Bergens profilerte luksusbilselgere er Trond Sandven i bedriften som bærer familienavnet hans. Han sitter i salgshallen på Kokstad i Bergen og er litt selvkritisk på vegne av bransjen.  – I bilbransjen er vi ganske drevet av positivitet. Vi ser som regel ikke det negative før det er litt for sent.  Sandven AS gikk omtrent i null første halvår i år. Men markeds-motgangen har ført til at verdien på varelageret, altså både nye og brukte biler på stallen, er skrevet ned med hele 20 prosent.  For tiden står biler for 55 millioner kroner på lageret. En god del av dem er i øvre prisklasse. Ett lyspunkt denne dagen, er at en Land Rover til 3,15 millioner kroner nettopp har fått ny eier.  – Så jeg sover fremdeles godt om natten.  Trond Sandven forteller om en annen grunn til at lageret er fullt av bruktbiler: Den voldsomme kjøpslysten blant folk i fjor høst.  Nå kommer mange av bilene i retur, til en langt lavere pris. Sandven har blant annet tatt inn en Porsche Taycan fra en kunde. I fjor ble det registrert hele 2043 eksemplarer av denne prestisje-elbilen i Norge.  – For halvannet år siden kjøpte han den for 1,4 millioner kroner. Nå skal vi selge den for 779.000 kroner. Og det gjør jo vondt.  Tirsdag denne uken ligger over 500 Porsche Taycan til salgs på Finn.no.  Sandven tror en del bilforhandlere sitter med en for stor restportefølje av biler. Han mener det kan være farlig.  – Enkelte forhandlere har garantert restverdi på biler. Altså, de har lovet banken at de skal kjøpe tilbake bruktbiler for en bestemt pris. Men så har prisene falt kraftig, og bilene selges med tap, forteller han. Sandven tror bankene er i ferd med å bli nervøse.  – Ja, det trenger du ikke tenke på en gang. Men nå tror vi at prisene har vært på bunn. Vi ser at de begynner å stige igjen. 40 kinesiske luksus-elbiler på lager Det er trangt om plassen foran bilforretningen Autosalg AS på Storetveit i Bergen.  Her står styreleder Thor Ebbesvik og viser frem flere titalls utgaver av den kinesiskproduserte og luksuriøse storbilen BYD Tang. Mange av dem er fremdeles delvis innpakket.  Ebbesvik har solgt biler i over 45 år. Han overtok familiebedriften etter sin far, og nå er det hans egen sønn som er salgsleder.  – Vi pleier å si at dette er en bransje i evig endring. Men dette har jeg sjelden sett maken til, sier han.  Ebbesvik forteller om jubelåret 2022. Ventelistene var eviglange og bunnlinjen bra. Bedriften hadde rekordhøye inntekter, på 118 millioner kroner, og et årsresultat på oppunder to millioner kroner.  Den rause buketten av BYD-biler ble derfor bestilt i august i fjor, for å dempe leveringspresset.  – Fra vi bestilte bilene til de kom i vår, endret alt seg fundamentalt, sier styrelederen.  I fjor solgte Ebbesvik syvseter-bilen til unge familier, til rundt 650.000 kroner.  Men så: Det siste året har prisstigningen løftet seg over seks prosent, og folks lånerenter er i ferd med å nå femtallet.  I tillegg: Etter nyttår kom regjeringens nye elbil-moms på kjøretøy over 500.000 kroner, pluss en vektavgift for tunge doninger av denne typen. Plutselig steg BYD-prisen til cirka 750.000.  – Det er atskillig tyngre å svelge for familiene.  Nå selger han noen av bilene med rabatt på oppunder 150.000.  – Vi har ikke akkurat fått drahjelp av konjunkturene, sier Ebbesvik.  Lenger ute på Kokstad ligger det store anlegget til Bertel O. Steen, som selger Mercedes, Peugeot og Kia. Også hos et av landets største bilkonsern merkes rystelsene.  Her har det vært nedgang i nye salgskontrakter hele bilmarkedet, ikke bare på såkalte premiumbiler.  – I første halvår var den på 60 prosent, og det er jo en dramatisk nedgang i forhold til det vi er vant til, sier daglig leder Dag Nilsen. Forhandleren har hatt med seg en stor ordrereserve fra i fjor, da etterspørselen etter nye biler var stor. Så nedgangen har ikke slått ut på Bertel O. Steens bergensavdeling ennå.  Men Dag Nilsen tror det kan bli krevende tider fremover.  – Det er krig i Ukraina og energietterspørsel, mange ting som kommer samtidig nå, som vi ikke har vært vant til før. Jeg tror dette vil vare en stund, sier han.  Thor Ebbesvik hos Autosalg tror ikke bedriften hans vil tjene penger i år. Nå ser ledelsen på sparetiltak for å komme seg over kneiken. Han håper at markedet normaliserer seg mot nyttår.  – I fjor blåste det medvind fra alle kanter. Nå er det bare motvind. Men vi har vært her i 75 år og skal klare oss, sier han.

Summary: Trond Sandven, en av Bergens profilerte luksusbilselgere, opplever vanskelige tider i bransjen. Sandven AS gikk i null første halvår i år og verdien på varelageret er skrevet ned med 20 prosent.

Summary: En oppgang i bilkjøp i fjor har ført til et overskudd av bruktbiler på det nåværende markedet, som selges til lavere priser.

Summary: Det er også trangt om plassen foran bilforretningen Autosalg AS, der en rekke kinesiske BYD-biler står usolgt. Bedriften hadde rekordhøye inntekter i 2021, men på grunn av markedsendringer selges noen biler med rabatt på opptil 150.000 kroner.

Summary: Større bilforhandlere som Bertel O. Steen opplever også rystelser i bransjen med nedgang i nye salgskontrakter. Daglig leder Dag Nilsen tror det kan bli krevende tider fremover med kompliserende faktorer som krigen i Ukraina og økt energietterspørsel.


Efter Aftonbladets avslöjande: Förbud mot PFAS tas upp i riksdagen

Efter Aftonbladets avslöjande om PFAS i skönhetsprodukter kommer riksdagsledamoten Jytte Guteland (S) att begära att frågan tas upp i riksdagen. – Vi försökte under många år få till en skärpning inom EU för det gäller kemikalier men det har blivit en långbänk, säger tidigare EU-parlamentarikern Jytte Guteland. Efter att Aftonbladet uppmärksammat att vissa skönhetsprodukter innehåller förbjudna PFAS-ämnen, vill den tidigare Europaparlamentarikern och gruppledaren i Europaparlamentets miljöutskott, Jytte Guteland (S), se en snabbare skärpning av lagarna kring PFAS.   – Det borde redan ha presenterats för EU- parlamentet som går till val i vår och det är risk för att det förbises igen. Därför är det viktigt att den svenska regeringen tar sitt ansvar i den här frågan. Vad gör de multinationella företagen för att skydda sina kunder? Den frågan vill man att regeringen ska ställa, säger riksdagsledamoten Jytte Guteland ledamot Miljö- och jordbruksutskottet i riksdagen. Studier visar: PFAS orsak till cancer och fertilitetsproblem Jytte Guteland hänvisar till att flera studier visar att PFAS kan var orsaken till sköldkörtel- och fertilitetsproblem men även cancer.  – Det har blivit ett folkhälsoproblem när man upptäcker PFAS i blodet hos vanliga människor. Jag kommer att vända mig till miljöministern från regeringens sida bör man hänvisa till försiktighetsprincipen så att det här miljögifter blir förbjudet snabbt,  säger Jytte Guteland. Kemikalier överlag går idag under flera olika direktiv på EU-nivå, beroende på bransch.  – Det finns en tendens att när det är kemikalier som hamnar nära människor kan det ha sämre skydd och det handlar om i vilket direktiv det regleras och detta är en paradox. Leksaksdirektivet exempelvis är svagare än för de kemikalierna som förekommer i bilar, trots att barn kan stoppa leksaker i munnen, säger Jytte Guteland. Det är inte ovanligt att förslag från EU kommissionen där hälsoaspekter är inblandade har blivit tillbakavisade eller förhalade av krafter från branschen.  – Det finns branschföreningar som ser risker med regleringar på EU- nivåer så det är viktigt med transparens. Det finns register i EU där man måste skriva in vilka tjänstemännen pratar med för det finns krafter som vill motarbeta förbud. Det blir då tydligt om vissa springer hos stora företag eller att det förekommer lobbyism. ”Ska inte vara en kvinnofråga” Hon upplever att det finns en slapphet i lagstiftningen av produkter som vänder sig till kvinnor och att den här typen av regleringar ofta blir mer förbisedda. Det med tanke på att PFAS är förbjudet i skidvalla men inte i produkter man applicerar på kroppen. – När det gäller skönhetsindustrin har man historiskt sett varit svag i att ta tag i hälsoaspekterna. Men det handlar om konsumenträttigheter och ska inte vara en kvinnofråga. Man blir förbannad. Man låter skönhetsindustrin vara höljd i dunkel, menar hon. Hon anser också att de multinationella företagen som inte drar tillbaka sina produkter med PFAS i borde ställas till svars för detta.  Att det måste finnas respekt för det som man applicerar intimt på kroppen måste bli hårdare reglerat. – Det är ignorant från stora företag som L'Oréal som ska värna om sina kunder och hälsa, att dra det här i en långbänk och inte ta det på allvar. Att prata om att fasa ut något när det är uppenbart att de vill göra pengar på de fortsättningsvis. Då tar man inte ta människors hälsa på allvar. PFAS borde varit förbjudet igår, säger hon.  Finns få skönhetsprodukter utan PFAS I mars i år hade man en interpellation i EU-parlamentet om PFAS och det inkom rekordmånga, 5600, kommentarer.
Att det dröjer så läge med en PFAS-förbud inom just kosmetika tror läkaren Mark Smith i Bryssel beror på att det finns en komplexitet inom PFAS. Och att ämnet finns representerat i så olika branscher med olika funktioner. – Man har velat se över möjligheterna till ett helhetsförbud därför är det många som ska komma till tals och ha åsikter, säger Mark Smith generalsekreterare på Natrue, och sakkunnig i EU om regleringar. Han förklarar att det är väldigt svårt att hitta skönhetsprodukter idag som inte är kontaminerat med PFAS. – Eftersom PFAS numera finns i vårt vatten, och många produkter har just vatten som huvudingrediens, är det svårt att garantera helt PFAS-fria produktioner idag, förklarar han.

Summary: Riksdagsledamoten Jytte Guteland (S) uppmanar till snabbare skärpning av lagar kring PFAS-ämnen i skönhetsprodukter, efter Aftonbladets avslöjande.

Summary: Guteland kritiserar multinationella företag som L'Oréal för att inte ta problemen på allvar och belyser riskerna med kemikalien, inklusive cancer och fertilitetsproblem.

Summary: Hon betonar att detta är en fråga om konsumenträttigheter, inte en kvinnofråga.


DONETSK REGION/KYIV, UKRAINA (Aftenposten): Om få minutter må Mariana si farvel til Ivan. Da drar hun frem telefonen. Hun har god grunn til å filme avskjeden. Flyalarmen uler mens Ivan (32) stryker hånden over kinnet til Mariana (32). Han smiler. Hun gråter. Om syv minutter går toget hennes. De holder rundt hverandre til siste stund. Hun går om bord, han står utenfor og former hendene som et hjerte. Hun ler tårevått og filmer med telefonen. Dagen etter skal han tilbake til skyttergraven, der har han ingen dekning. Da skal Mariana se på videoene fra stasjonen mens hun venter på svar på om han overlever. Hvem vet om dette er siste gang de to ser hverandre i live? Ukrainere har god grunn til å frykte det som kommer de neste månedene. Hvordan blir skjebneåret 2024? På søndag samlet flere av Ukrainas viktigste ledere seg i en kjeller i Kyiv. Der var det duket for pressekonferanse. Det over syv timer lange arrangementet ga svar på hva som skjer videre, og hvorfor 2024 blir et skjebnesvangert år: Den fulle soldaten Putins soldater tok nylig Avdijivka, deres første seier siden våren 2023. Zelenskyj dysset ned den strategiske viktigheten av byens fall.  Langs en landevei, et par mil bak østfronten, haiket en ung soldat lørdag. Han heter Oleh, er 19 år gammel. Han hadde et gapende sår på venstre hånd og luktet tungt av ølet han holdt i høyre hånd. Alkohol er forbudt her, men 19-åringen har mye han helst vil glemme. Han ble soldat etter at faren ble drept i krigen i fjor. Han meldte seg inn i samme brigade som kjempet i Avdijivka. 19-åringen overlevde uttrekningen.  Han sa til Aftenposten at det var vanskelig, mange døde. Selv er han født og oppvokst i byen som nå er under russisk okkupasjon. Og nå forsøker russerne å rykke frem langs flere deler av fronten. Det går tregt, men for soldatene i skyttergraver er det mager trøst. – Russerne vet hva de driver med Et missil sirklet rundt på himmelen da vi kjørte inn i Konstyantynivka. Byen ligger 20 kilometer fra fronten og er et slags fristed for soldater. Vi sa hei til en av dem. Han ville ikke snakke. Han skalv svakt mens blikket flakket rundt i gatene. Det var 6 varmegrader, torden fra eksplosjoner lød gjennom byen.  Selv om stemningen var anspent, var byen et fredelig sted sammenlignet med der soldatene jobber. De pendler frem og tilbake fra byen til skyttergravene, en 15 minutters kjøretur unna.  Mens Ukraina jobber med å produsere flere droner, har russernes droner skapt stadig større problemer ved fronten de siste tre månedene. Det forteller Vitalij (32) og Pavlo (25) fra 80. brigade. De to er artillerisoldater og kjemper langs østfronten i Bakhmut-retningen. Pavlo sier at de må velge sine mål med omhu:  Nylig ødela russerne et vestlig artillerivåpen. Nå nøyer de ukrainske soldatene seg med gammelt utstyr fra sovjettiden. De kan ikke regne med at den vestlige kanonen byttes ut med det første. Og hvis støtten ikke kommer – hva skjer da? Pavlo trekker et skjelvent pust før han svarer: – Da kommer det til å gå veldig, veldig galt. Samtidig er det ikke bare russerne som gir soldatene problemer. Ukraina har et internt problem som må løses hvis krigen skal vinnes. – Det er en ekkel ting i landet vårt Vi møter de to artillerisoldatene på invasjonens toårsdag. Det er også Vitalijs bursdag, han fylte 25 år. Han meldte seg frivillig som soldat etter at lillebroren, som allerede var soldat, ble skadet i fjor. – Nå er det min tur, tenkte Vitalij. Men nå forteller han at hæren vil ha den skadede broren tilbake. – Det er en ekkel ting i landet vårt, sier 25-åringen. – Friske menn går rundt, mens skadede må fortsette å slåss. Mange soldater som skulle vært ved fronten, er ikke der. Selv om krigen har vart i to år, er det flere avdelinger som aldri har vært ved fronten.  Den nye forsvarssjefen har satt i gang en stor revisjon for å se hvor det er blitt av Ukrainas hær, som på papiret består av over 800.000, skriver Ukrajinska Pravda.  En ny lov som skal skaffe flere stridsdyktige menn, er på vei, men det går tregt.  Soldatene som allerede kjemper, forteller om mangel på pause. Hvor lenge skal de orke å leve i strid? – Jeg tror jeg skal klare tre år, sier Vitalij. – Hah! utbryter Pavlo. – Vi får se hva du sier om et halvt år. Pavlo er utslitt. Han har kjempet i nesten to år, med bare 15 dagers ferie.  – Du vet ... Kriminelle i fengsel vet i det minste hvor lenge de må sone. Vi aner ikke hvor lenge vi må være her.

Summary: Forholdet mellom Mariana og Ivan illustrerer ukrainernes frykt for framtiden. Ivan skal tilbake til frontlinjen, og Mariana vet ikke om hun vil se ham igjen.

Summary: På en pressekonferanse ble det klart at Ukraina mangler halvparten av våpnene fra Vesten. Ukraina planlegger derfor å produsere egne droner til slagmarken. President Zelenskyj sier at 2024 blir et skjebnesvangert år for krigen.

Summary: På tross av lovene om allmenn verneplikt, er mange menn fraværende fra frontlinjen. Skadede soldater blir sendt tilbake til krigen, mens friske menn slipper unna.


Handikapforbundet frustrert over Kjerkol

Funksjonshemmede har ventet i halvannet år på at regjeringen skal bestemme seg for hvordan de mener assistentordningen bør være fremover. – Jeg er oppgitt og frustrert, sier Handikapforbundets leder Tove Linnea Brandvik. VG har fortalt historiene om funksjonshemmede som kjemper for å få brukerstyrt personlig assistent (BPA), en rettighet som ble innført i 2015.  Adrian Bjørklund (31) flyttet fra Asker til nybygd rekkehus i Tvedestrand etter flere års kamp mot kommunen som plasserte ham på sykehjem. Maria Rosario Hestnes (42) flyttet fra hjemkommunen på Senja for å få en bedre assistentløsning for seg og barna i Eidsvold kommune. Begge ble såkalte «BPA-flyktninger.» BPA-ordningen som ble innført i 2015, er svært viktig for flere tusen funksjonshemmede. I desember 2021 leverte et regjeringsoppnevnt utvalg rapport etter en omfattende gjennomgang av ordningen. Den viste svært forskjellig praksis i kommunene. Hva mener helseministeren om at funksjonshemmede flytter mellom kommuner for å få hjelp de har krav på?  – Kommunene har store muligheter til å innrette tilbudet sitt slik det er mest hensiktsmessig ut ifra lokale forhold og behov. Det vil derfor alltid være en viss variasjon i hvordan ulike kommuner innretter sine tjenester og løser oppgaven, skriver statssekretær Ellen Rønning-Arnesen i Helse- og omsorgsdepartementet i en e-post til VG.  Hun svarer på vegne av helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol. Brukergruppene er utålmodige. De venter på det de mener er nødvendige endringer for at funksjonshemmede skal få like muligheter i kommunene.  De mener at et viktig grep vil være at staten overtar regningen for assistentene.  – Departementet jobber med å følge opp forslagene fra BPA-utvalget. De må vurderes og utredes med hensyn til de økonomiske og personellmessige utfordringene vi står overfor, så vi vet at eventuelle endringsforslag kommer brukerne av BPA til gode, sier statssekretær Rønning-Arnesen.  Krever svar fra regjeringen BPA-brukerne får drahjelp av Stortingets helsekomité som før sommeren krevde en stortingsmelding fra helseministeren om BPA-ordningen.  – Vi forstår dette er en utfordrende utredning. Det er uenighet og dissenser i kommisjonen, det har vi respekt for. Men det er ikke et argument for mangelen på fremdrift, sier Erlend Svardal Bøe (H) i Helsekomiteen på Stortinget. Han mener det er på høy tid at regjeringen tar en avgjørelse. – Rapporten fra BPA-utvalget viser at det er veldig ulik praksis i kommunene i forhold til hvem som kan få BPA. Ordningen påvirker mange familier. Vi frykter at regjeringen legger utvalgsrapporten i skuffen. Vi i Høyre er ikke enig i alt av dissenser, men vi har bedt om en stortingsmelding og en ordentlig behandling av saken, sier Svardal Bøe. Før sommeren svarte helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol (Ap) på skriftlig spørsmål fra Svardal Bøe: – Dersom regjeringen skal foreslå å gjøre større endringer i BPA-ordningen må vi være sikre på at det vil gi brukerne et bedre tilbud og at det vil være økonomisk bærekraftig. Jeg kan derfor ikke si noe endelig om når regjeringen vil komme tilbake til Stortinget om oppfølging av utvalget, svarte Helseminsteren. Handikapforbundets leder Tove Linnea Brandvik var medlem i utvalget som leverte rapporten med flere dissenser.  De to grupperingene som representerte kommunene og brukerne, mener at staten må ta regningen for at funksjonshemmede over hele landet skal få de samme mulighetene.  – Vi mener BPA-ordningen må løftes ut av kommunene og over til en statlig lovregulering. Da kan vi sikre at man får like type tjenester uavhengig av hvilken kommune du bor i og at BPA-en kan brukes på ulike arena, både i jobb og på skole. BPA-ordningen er helt nødvendig for brukernes muligheter for samfunnsdeltagelse, sier Brandvik.  Hun påpeker at helsetjenester utmåles og innvilges i tråd forsvarlighetsprinsippet. – Min deltagelse i samfunnet handler ikke om det. Denne ordningen handler om at jeg kan være aktiv i politikken, jobbe og være med venner, ha et rent hus og handle mat. Det handler ikke om helsen, men om retten til likeverdig deltagelse i et samfunn, sier Brandvik.  Vibeke Marøy Melstrøm i ULOBA, en stiftelse som er den største leverandøren av BPA, deltok også i BPA-utvalget. – Vi er helt avhengige av hva vår saksbehandler og kommune lar oss få mulighet til. Livet blir et lottospill, og dette kan vi ikke lenger akseptere, sier Melstrøm. Hun har selv BPA.  – Med BPA kan jeg være i jobb. Jeg leder en bedrift med 7000 ansatte. Det ville aldri fungert i et kommunalt, klassisk system, sier Marøy Melstrøm. Statssekretær Ellen Rønning-Arnesen sier at BPA-ordningen må tilpasses, slik at brukere får et godt tilbud i hele landet. Hvordan mener helsedepartementet at BPA-ordningen skal utvikles og fungere? – BPA skal være et reelt verktøy for deltagelse og likestilling. I arbeidet med ordningen ser vi blant annet på om det er behov for tiltak som forebygger uønsket variasjon mellom kommunene, sier Rønning-Arnesen. – Når leverer regjeringen forslag til endringer i ordningen? – Jeg vil ikke tidfeste det, men kan forsikre om at vi følger opp og arbeider med denne saken. Vi har for øvrig hatt flere møter med viktige organisasjoner knyttet til dette, sier statssekretæren.

Summary: Et regjeringsoppnevnt utvalg leverte en rapport med en omfattende gjennomgang av BPA-ordningen i desember 2021.

Summary: BPA står for «Brukerstyrt personlig assistanse», og er en rettighet som skal gi personer med stort hjelpebehov større frihet til å styre tjenestene og hverdagen selv.

Summary: Helse- og omsorgsdepartementet, ledet av helseminister Ingvild Kjerkol, jobber fortsatt med å følge opp forslagene fra BPA-utvalget.

Summary: Stortingets helsekomité krever svar fra helseministeren i form av en stortingsmelding, og mener at regjeringen må fatte en avgjørelse snart.