Boikottet oljeåpning – frykter Tesla-tilstander i oljå

Da ConocoPhillips åpnet oljefeltet Tommeliten Alpha, holdt Ekofisk-komiteen seg borte fra åpningsmarkeringen.  – Oppstarten av Tommeliten Alpha skjer på et tidspunkt som etter vår mening er muliggjort gjennom SLB UKs organiserte streikebryteri på fartøyet «Island Captain» på Ekofisk-feltet. Vi er en støttende søsterklubb til de streikende i SLB UK og støtter solidarisk opp om deres kamp, forklarer Eirik Birkeland til Aftenbladet. Birkeland leder Ekofisk-komiteen som er den største fagforeningen i ConocoPhillips med over 1000 medlemmer. Foreningen er en del av fagforbundet Industri Energi, hvor også de streikende britiske oljearbeiderne er medlemmer. – Vi har en pågående streik som har holdt på i åtte måneder. Dette er den lengstvarende streiken noensinne på norsk sokkel. Streiken ble tidlig torpedert på grunn av at arbeidsgiveren, SLB UK, satte inn streikebrytere. I realiteten har derfor ikke streiken hatt noen merkbar effekt, verken for SLB UK eller kunden ConocoPhillips.  – Store konsekvenser  Tidligere har Fri Fagbevegelse skrevet om kampen Tesla fører mot at deres bilmekanikere ikke skal organisere seg. I Sverige er det kommet til full konflikt mellom streikende bilmekanikere og Tesla.  Fellesforbundet i Norge går til sympatiaksjon 20. desember for de streikende Tesla-mekanikerne i Sverige dersom de ikke får tariffavtale. Tesla-streiken har og ført til aksjoner i Danmark, Finland og Tyskland.  For Eirik Birkeland er det nå en lignende kamp som føres i Norge på vegne av britiske oljearbeiderne som nektes tariffavtale.  – I prinsippet handler det mye om det samme. Det er folk som jobber i Norge, og de ber om noe så helt grunnleggende som en norsk tariffavtale. Streiken som pågår i Nordsjøen kan få store konsekvenser langt ut over SLB UK dersom det viser seg at selskaper kan unngå norske lønns- og arbeidsvilkår ved å sette arbeid over på båt til utenlandske selskaper. Tesla-mekanikernes kamp er også vår kamp, sier Birkeland.  Siden slutten av mars har oljearbeidere i SLB UK vært i streik på Ekofisk-feltet. De er alle medlemmer i Industri Energi og kjemper for at de skal ha tariffavtale for arbeidet de utfører på norsk sokkel.  Omtrent halvparten av de SLB UK-ansatte på brønnstimuleringsfartøyet «Island Captain» har vært i streik.  Tre fikk sparken  I 2022 var oljeserviceselskapet Schlumberger gjennom en oppfriskningsprosess som blant annet resulterte i et nytt navn: SLB. Selskapet bruker skipet til kontinuerlig brønnstimulering på Ekofisk-feltet og bidrar dermed til å opprettholde eller øke produksjonen fra oljebrønnene.    Tidligere har SLB UK uttalt til Aftenbladet at selskapets ansatte på stimuleringsfartøy er ansatt i en samlet mannskapspool, de er ikke kontraktsmessig tildelt et bestemt fartøy eller geografi. – Vi har ikke ansatt nye medarbeidere, og heller ikke hentet inn vikarer for å dekke de streikende ansatte. Flytting av besetningsmedlemmer mellom fartøyene våre er rutinepraksis. Siden et av stimuleringsfartøyene våre er på tørrdokk, bruker vi deler av mannskapet for å sikre kontinuitet i virksomheten, het det i en tidligere uttalelse fra SLB UK. I oktober skrev Fri Fagbevegelse at tre av de streikende oljearbeiderne hadde fått sparken fra SLB UK.  Vurderer sympatiaksjoner  Oljearbeidere i oljeserviceselskapet Archer varslet i sommer at de ville gå til sympatiaksjoner for de britiske oljearbeiderne i SLB UK.  Bedriftsledelsen var uenige i at Archer-ansatte kunne gå til sympatiaksjon. I stedet for aksjoner ble derfor saken tatt inn for Arbeidsretten, hvor saken foreløpig ikke er behandlet.  Utfallet av saken kan være avgjørende også for eventuelle lignende aksjoner fra Ekofisk-komiteen.  – I en tidlig fase hevdet vi å kunne nekte å arbeide med streikebrytere i henhold til Hovedavtalen mellom LO og NHO. Vi er spente på utfallet av Archer-ansattes sak, den vil også kunne ha betydning for hva vi kan gjøre videre, sier Eirik Birkeland i Ekofisk-komiteen.  – Hva bør ConocoPhillips etter deres syn gjøre i den situasjonen oljearbeidere nå står i?  – Vi har hele tiden oppfordret ConocoPhillips til å legge press på SLB UK for å få på plass en tariffavtale, men vi registrerer at konflikten fortsatt er pågående, sier Birkeland.  ConocoPhillips selv ser fram til en løsning på streikesaken på Ekofisk-feltet.  – Siden konflikten startet har ConocoPhillips Skandinavia AS oppfordret partene til å gå i dialog. Ettersom SLB UK og Industri Energi ikke har lyktes med dette, støtter vi enhver form for ny aktivitet mellom partene for å oppnå løsning, sier Elisabeth Fiveland, kommunikasjonsdirektør i ConocoPhillips.

Summary: Ekofisk-komiteen avsto fra å delta på åpningen av ConocoPhillips oljefelt Tommeliten Alpha på grunn av en pågående streik i SLB UK.

Summary: Streiken, som har vart i åtte måneder, ble innledet av britiske oljearbeidere som ber om en norsk tariffavtale. Rundt halvparten av de ansatte på fartøyet «Island Captain» på Ekofisk-feltet har deltatt i streiken.

Summary: Eirik Birkeland, leder for Ekofisk-komiteen, oppfordrer ConocoPhillips til å legge press på SLB UK for å oppnå en tariffavtale. ConocoPhillips har oppmuntret partene til dialog.

Summary: Samtidig blir Archer-arbeidernes sak i Arbeidsretten sett på med interesse. Utfallet kan påvirke liknende aksjoner fra Ekofisk-komiteen.


Kuleba: Vil ha russiske penger til å føre krig mot Russland

BRUSSEL (VG) – Vi vil overleve vinteren. Men det blir ikke lett. Det var budskapet fra Dmytro Kuleba, Ukrainas utenriksminister, da han møtte norske medier i Nato onsdag.  Han hadde sitt første møte med sin norske kollega Espen Barth Eide (Ap) etter at det nye Nato Ukraina-rådet hadde sitt første utenriksministermøte i Brussel. Ukraina venter på juridiske avklaringer for å få hånd om milliarder av dollar og euro, som formelt tilhører Russland og russere, men som europeiske og amerikanske land har frosset etter at Russlands invasjon.  På spørsmål om disse midlene vil være nyttig for Ukraina hvis noen vestlige land kutter sin støtte i 2024, svarte han slik:  – Frosne russiske midler er ikke et alternativ til støtten fra vestlige land, men et supplement. Det er absolutt nødvendig at de frigis til Ukraina både under krigens gang, og etter krigen. Men vi trenger et juridisk grunnlag slik at alle land som holder russiske midler, kan frigi dem. Det jobber vi med, sammen med EU, sa Kuleba. 130 mill. i Norge  Norge holder om lag 130 millioner kroner i frosne russiske penger i norske banker, men det er småpenger sammenlignet med Nansen-programmet på 75 milliarder over fem år. som Stortinget står enstemmig bak. Om møtet med Espen Barth Eide sa Kuleba: – Dette var et godt møte. Jeg sier som i filmene: Jeg ser det som starten på et vakkert vennskap. sa den ukrainske utenriksministeren.  Vinteren har begynt Kuleba takket Norge for støtten i Nansen-programmet, som han mener er et eksempel for andre land. Han nevnte også det norske luftvernsystemet Nasams som avgjørende for å forsvare Ukraina mot angrep med missiler og droner fra Russlands side. – Vinteren har begynt, selv om det teknisk sett er høst to dager til. Det snør og temperaturen har falt under null, sa utenriksministeren. Ukraina har forberedt seg godt, men det har også Russland, mener han: – Vi har overlevd det største droneangrepet med 70–75 droner natt til lørdag. Men vi er veldig godt forberedt. Vi har styrket vår energiforsyning og vi har fått mer luftvern, ikke minst norske Nasams, sa han. – Vi vil overleve vinteren. Men det blir ikke lett, sa Kuleba.  – Mitt klare inntrykk er at Kuleba og president Zelenskyj tror på sin sak. De har vist en fantastisk evne til å stå opp mot overmakten, sa Eide etter møtet. Venter angrep mot energiforsyning  Etter Nato-møtet med den ukrainske utenriksministeren, sa Natos generalsekretær Jens Stoltenberg at Ukraina må vente nye russiske forsøk på å slå ut Ukrainas strømnett og andre deler av energiforsyningen. – Russland vil forsøke å legge Ukraina i mørke og kulde, sa Stoltenberg.  Han advarte igjen mot å undervurdere Russland, selv om han var mest opptatt av å fremheve Ukrainas sterke sider og Russlands svakheter: – Russland er under økonomisk press. Olje- og gassinntektene faller. Russiske banker er underlagt sanksjoner. Over 1000 bedrifter har kuttet produksjonen, og 1,3 millioner mennesker har forlatt Russland det siste året, sa Stoltenberg.

Summary: Ukrainas utenriksminister Dmytro Kuleba møtte utenriksminister Espen Barth Eide i Nato onsdag.

Summary: Kuleba takket Norge for støtten i Nansen-programmet og norske Nasams luftvernsystem.

Summary: Ukraina venter på juridiske avklaringer for å kunne anvende frosne russiske midler.

Summary: Etter et møte mellom Nato-landene og Ukraina, advarte Natos generalsekretær Jens Stoltenberg om mulige russiske angrep på Ukrainas strømnett og energiforsyning.


I forhold til folketallet er Maine den amerikanske delstaten med færrest tilfeller av voldskriminalitet. På noen minutter ble alt forandret. En mann skjøt i stykker illusjonen av trygghet. I 2022 ble det begått til sammen 29 drap i Maine. Men i løpet av noen minutter drepte en gjerningsmann med skytevåpen 18 mennesker i en bar og en bowlinghall i Lewiston, Maine.  Det har vært over 560 masseskytingene i USA i år, ifølge Gun Violence Archive. Skytingen i Lewiston har krevd flest ofre. Statistikken er skremmende. Bare i 2019 var det flere massedrap i USA enn det har vært hittil i år. Bak tallene er det sorg og savn, traumatiserte familier og lokalsamfunn. I USA er det flere skytevåpen enn innbyggere. Det har ikke gjort amerikanerne tryggere. Det motsatte er tilfelle. I 2011 var det 88 våpen per 100 innbyggere i USA. I dag er det 120 våpen for 100 amerikanere. Det er langt flere våpen i private hender i USA enn det er i noe annet land. I 2021 ble 21 000 mennesker drept med skytevåpen i USA. Når selvmord, vådeskudd og uavklarte hendelser tas med døde nesten 50 000 mennesker av skuddskader i 2021, ifølge det offentlige byrået CDC. Vold med skytevåpen tar åtte ganger så mange liv i USA som i Canada. Forskjellen til europeiske land er enda mye større. Institute for Health Metrics and Evaluation (HME) tar høyde for forskjellene i befolkningsstørrelse i sine beregninger. Det føderale politiet, FBI, bruker betegnelsen massedrap på hendelser der minst fire mennesker dør i løpet av ett døgn, gjerningspersonen ikke medregnet. Masseskytinger er langt vanligere i USA enn i alle andre vestlige land. Når det skjer i andre land resulterer det ofte i at våpenlovene skjerpes, for eksempel ved å forby halvautomatiske våpen og innføre bedre kontroll med hvem som får kjøpe og eie skytevåpen. Nesten seks av ti amerikanere ønsker strengere våpenlover. Men det har, gang på gang, vist seg politisk umulig å gjennomføre. Republikanerne har flertall i Representantens hus og de vil ikke gjøre noe som innskrenker den grunnlovfestede retten til å bære våpen. Da hjelper det ikke at demokratene nesten enstemmig ønsker å stramme inn. Våpenlobbyen har langt større ressurser enn de som kjemper for våpenkontroll. Et mindretall av delstater har riktignok innført restriksjoner og bedre kontroll. Men de fleste delstatene har svært liberale våpenlover og Maine er en av dem. De har heller ingen «rødt flagg»  lov, som åpner for å ta våpnene fra folk som kan utgjøre en fare for andre eller dem selv. Den mistenkte i Lewiston-massakren, Robert Card, var i sommer innlagt på en psykiatrisk klinikk. Det skal ha skjedd etter at han angivelig kom med trusler mot en base for reservestyrker. Jared Golden fra det demokratiske partiet representerer Maine i Kongressen. Den tidligere marinekorps-soldaten er en av fem demokrater i Representantenes hus som har stemt mot å forby automatvåpen av typen som ble brukt i massakren i Lewiston. Nå angrer han. Han sier at han har tatt feil og ønsker et forbud. Men det kommer ikke til å skje. Det skjedde ikke etter at en mann drepte over 50 mennesker og såret 500 i Las Vegas i 2017. Våpenlovene ble ikke skjerpet etter skytemassakren på en nattklubb i Orlando i 2016 da 49 mennesker ble drept. Det skjedde heller ikke etter at 27 barn og lærere ble drept på skolen i Sandy Hook. Motivet for massedrapene i Lewiston er ukjent. Iblant er det vanskelig å finne et motiv. I mange tilfeller av masseskytinger er ofrene familiemedlemmer, bekjente eller kolleger. I andre tilfeller handler det om hatkriminalitet rettet mot en bestemt gruppe. I Dallas i Texas i mai i år drepte en 33 år gammel mann åtte mennesker i et shoppingsenter før han selv ble skutt av politiet etter fire minutter. På internett hadde han markert seg med rasistiske og kvinnefiendtlige holdninger. I Monterey Park i California i januar drepte en 72 år gammel mann elleve mennesker i en danseklubb. De var ute for å feire kinesisk nyttår. Gjerningsmannen, som var av asiatisk opprinnelse, skjøt deretter seg selv. Den tidligere fabrikkbyen Lewiston, med 40 000 innbyggere, markerer seg som en levende og kulturelt mangfoldig by, med en sterk opplevelse av fellesskap. Nå vil også byen med 40 000 innbyggere bli husket for et massedrap. Et av svært mange slike åsteder i USA.

Summary: 18 mennesker drept i masseskyting på bar og bowlinghall i Lewiston, Maine.

Summary: Over 560 masseskytinger i USA hittil i år. I 2021 døde 50 000 amerikanere av skuddskader.

Summary: USA har flere skytevåpen enn innbyggere og viser en økende trend i våpenbesittelse.

Summary: Vold med skytevåpen tar åtte ganger så mange liv i USA som i Canada og har flere masseskytinger enn andre vestlige land.

Summary: Vanskelig å innføre strengere våpenlover grunnet politisk motstand og våpenlobbyens ressurser.

Summary: Flertallet av amerikanere ønsker strengere våpenkontroll, men det har vist seg politisk umulig å gjennomføre – også i Maine.


Gunilla Persson rasar mot Mauri i TV4: ”Ont uppsåt”

Gunilla Persson rasar mot TV4-programmet ”Mauri – vad hände sen?”. Hon anklagar Mauri Hermundsson för att ”spela pajas” och produktionen för att ha haft ”ont uppsåt”.  – Mycket av det hon skriver får man nog ta med en nypa salt, säger Hermundsson. Gunilla Persson, 64, riktar skarp kritik mot programledaren Mauri Hermundsson, 28, och TV4-programmet ”Mauri – vad hände sen?” I veckans avsnitt besöker Hermundsson Hollywoodfrun i Los Angeles och hon är minst sagt missnöjd med slutresultatet av programmet.  ”Jag har tvekat länge att göra reklam för detta program som sänds ikväll”, skriver Persson i ett inlägg på Instagram. ”Jag blir faktiskt rädd och känner mig väldigt olustig, jag hade bevisligen att göra med sjuka hjärnor. Snälla låt mig veta vad ni tycker efter att ni har sett programmet därför jag är och förblir uppskakad över detta”, fortsätter hon. Hårda orden: ”Vanärar” Serien går ut på att Mauri Hermundsson träffar personer som skrivit in sig i den svenska historien för att ställa frågan ”Hur gick det sen?”. Men att avhandla denna fråga hann han knappast med under mötet med Gunilla Persson.  – Saker och ting har hänt. För några veckor sedan dog Gunillas mamma Iris och i stället för att bara träffa Gunilla så blev jag av någon outgrundlig anledning inbjuden till Iris begravning, säger Hermundsson i programmet.  Mauri Hermundsson kom till begravningen med vita blommor som han ställde längst fram i kyrkan. Vidare sjöng Erika Persson, 21, en sång samtidigt som en hyllningsvideo till Iris visades.  Efteråt bjöds Hermundsson in till Gunilla Perssons hem för en minnesmottagning, en annan Hollywoodfru Maria Montazami, 57, var också där. I programmet får tittarna se att Montazami tog med sig hemlagad ”Janssons frestelse” som hon bjöd begravningssällskapet på.  Hermundsson gör en stor grej av maträtten som han tyckte var jättegod. – Kan vi får en applåd för Maria Montazamis Janssons?, säger han och klappar.  Nu förklarar Gunilla Persson att hon har flera invändningar mot Hermundssons deltaganden. ”Mauri spelar pajas och driver med mina vänner på mammas mottagning följande begravningen. Han frågar sig själv gång på gång vad han har där att göra! Han VANÄRAR därigenom mammas minne”, skriver Persson. Svaret: ”Uppfriskande och träffande” Vidare skriver Hollywoodfrun att hon tvekade länge inför att låta ett kamera-team vara med på en sådan ”känslig och helig dag”. Hon är också kritisk mot att Erikas sång och hyllningsvideon till Iris klipptes ned i programmet och hon anklagar produktionen för att ha haft ”ont uppsåt”. Mauri Hermundsson beklagar Gunilla Perssons missnöje.  – Det är så klart tråkigt att Gunilla är upprörd, vår intention var att göra delen i kyrkan med värme. Mycket av det hon skriver får man nog ta med en nypa salt, men att hon kallar mig pajas tycker jag känns uppfriskande och träffande, säger han till Aftonbladet. Quesadilla ledde till magsjuka Dagen efter begravningen bjöd Hermundsson Gunilla Persson på middag.  I programmet påpekar Persson att hon precis förtärt ”den värsta sabla quesadilla hon någonsin ätit” – en matbit som sedan ledde till att hon blev magsjuk. – Det Gunilla inte vet vid det här läget är att tuggan som hon strax ska stoppa i munnen kommer att ge henne århundradets matförgiftning, säger Hermundsson i programmet medan bilderna på Gunilla Perssons måltid visas upp.  Hollywoodfrun anklagar Hermundsson för att skoja om att hon blev sjuk.  ”Var finns humorn i att jag skulle bli så magsjuk över att äta middagen som Mauri bjöd på? Det kan väl iallafall inte vara den nya galghumorn i Sverige eller tycker man det är roligt att man har orsakat att någon blir sjuk?”, skriver Gunilla Persson. Aftonbladet har sökt Gunilla Persson för en kommentar.  ”Mauri – vad hände sen?” sänds på måndagar klockan 20.00 i TV4 och på TV4 Play.

Summary: Hollywoodfrun Gunilla Persson kritiserar programmet ”Mauri – vad hände sen?” och programledaren Mauri Hermundsson för att ha vanärat minnet av hennes bortgångna mor.

Summary: Gunilla anklagar Hermundsson för att skämta och bete sig oprofessionellt under minnesceremonin samt för att ha klippt ner och ändrat viktiga delar i minnesceremonin.

Summary: Gunilla blev även magsjuk av maten Mauri bjöd på, något hon menar att han skämtade om i programmet. Programmet sänds på TV4.


Omstilling vekk fra fossil brensel: – Et gjennombrudd

For første gang er alle landene nå enige om en omstilling for å slutte å produsere energi fra kull, olje og gass. – Dette er historisk, sier møteleder Sultan Al Jaber.  Det brøt ut jubel i salen der alle landene satt samlet onsdag morgen.  Etter harde forhandlinger, antydninger om at land ville trekke seg og samtaler til langt på natt – da de til slutt var enige ble beslutningen banket igjennom raskt. – Dette er rett og slett historisk, sier utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) i en sms på vei til Norge.  Norge har vært med på å foreslå det som til slutt ble løsningen:  Klimatoppmøtets president Sultan al-Jaber kaller avtalen historisk. Han sier likevel at enigheten bare er så bra som innføringen blir:  – Vi må ta nødvendige steg for å gjøre enighet til handling, sier han.  – Jeg er veldig fornøyd. For noen dager siden så det virkelig ikke ut til at vi skulle få til dette, sier Espen Barth Eide.  Spanias miljøminister, Teresa Ribera, la ut en video av øyeblikket der enigheten var et faktum. – Vi må ta enda større steg – At hele verden nå er enige om å omstille energisystemene våre bort fra fossil energi er et gjennombrudd, sier klima- og miljøminister Andreas Bjelland Eriksen, som likevel skulle ønske at avtalen gikk lenger.  – Vi må ta enda større steg fremover, men denne beslutningen sender et tydelig signal fra klimatoppmøtet om at utslippene må ned og at omstillingen må starte nå.  Nestleder i Naturvernforbundet, Pernille Hansen, er enig i at utfallet er et steg i riktig retning.  – Selv om avtalen burde vært enda tydeligere. Hun sier den nye teksten sender et tydelig signal til Norge og andre land som produserer olje, om at olje og gass ikke er fremtiden. Samtidig er Hansen skuffet over det hun kaller «flere store svakheter» i avtalen:  – For eksempel inneholder den fortsatt språk som promoterer urealistiske renseteknologier og andre dårlige løsninger som vanner ut vedtaket. Store forhandlinger  Det har vært stor uenighet om hva teksten skulle si om fremtiden til fossil brensel.  I et tidligere forslag ble ordet «utfasing» brukt, som flertallet av landene stilte seg bak. Dette ble derimot helt utelatt av et nytt utkast av teksten mandag. Siden ha det pågått store forhandlinger om teksten.  Det var Norge som foreslo den nye teksten, med ordbruken: «omstille seg vekk fra fossile drivstoff». – Vi lager historie i dag, sier utenriksminister Espen Barth Eide til NRK før dagens plenumsmøte.  – «Transitioning away from fossil fuels» – ligger an til å bli vedtatt i dag! Det var vi som spilte inn denne formuleringen etter at det ble klart at «phase-out» ikke kunne få flertall. Aldri har verden vært tydeligere på hva hovedproblemet er, sier han. – En unnskyldning Elise Åsnes er i Dubai som observatør på vegne av miljøorganisasjonen Spire, hvor hun er leder og talsperson. – Dette legger til rette for slutten for fossilt, men vedtaket er langt fra den historiske kursendringen verden sårt trenger, sier hun til E24. – Det er mye som mangler, både klarere ambisjoner på utfasing og energiomstilling, sier Ane Aurora Skjølberg Serreli. Hun er rådgiver i Forum for utvikling og miljø, og koordinerer sivilsamfunnsorganisasjonene på toppmøtet. Ber regjeringen lage olje-plan Generalsekretær Karoline Andaur i WWF Verdens naturfond sier avtaleteksten er en viktig milepæl i klimaforhandlingene. – I dag sier de tydelig fra at dagene til fossilindustrien snart er talte, sier hun til E24.  – Nå må det være slutt på at politikere tolker budskapet slik det passer dem, og her i Norge må regjeringen om å lage en sluttplan for norsk olje- og gassproduksjon, akkurat som Klimautvalget anbefalte og Fathi Birol har tatt til orde for. Hun får støtte av Greenpeace-leder Frode Pleym. – Det skulle bare mangle at verdens land, etter 28 klimatoppmøter, endelig ble enige om å nevne kull, olje og gass. Avtalen er selvsagt bedre enn ingenting, men altfor vag. Den inneholder smutthull som vil tillate fossilindustrien å fortsette og kaste bensin på bålet.

Summary: For første gang er alle landene enige om en omstilling vekk fra kull, olje og gass.

Summary: Utenriksminister Espen Barth Eide sier dette er en historisk enighet.

Summary: Norge foreslo løsningen som ble valgt: å «omstille seg bort fra fossil brensel».

Summary: Enigheten legger vekt på at handling skal økes i dette tiåret for å nå netto-null utslipp innen 2050.

Summary: Selv om mange er fornøyde med utfallet, er noen kritiske til at avtalen ikke går langt nok.


Kraftige reaksjoner etter massivt missilangrep i Ukraina

Angrepet i Ukraina er trolig det største så langt denne vinteren. Natt til lørdag hagler reaksjonene under et hastemøte i FNs sikkerhetsråd. Fredag morgen var kartet som viser aktive flyalarmer i Ukraina, helt rødt.  – Fienden fyrte av et massivt missilangrep, sier talsperson for luftforsvaret Jurij Ignat, i en TV-sendt uttalelse. Det ukrainske luftforsvaret skriver på Telegram at droner, kryssermissiler og ballistiske missiler ble brukt i angrep mot landet. Minst 30 mennesker er drept og 160 skadet i angrep mot minst fem byer, opplyser innenriksminister Ihor Klymenko på Telegram. Ett av missiltreffene ble fanget på film i Kyiv: – En strøm av løgner Fredag kveld har FNs sikkerhetsråd hatt et ekstraordinært hastemøte om situasjonen. Flere ambassadører fordømmer angrepet og ber om at krigen avsluttes. Albanias representant, Ferit Hoxha, beskriver det hele som «et russisk signaturangrep»: – Et sykehus, et kjøpesenter, en togstasjon, utdanningsinstitusjoner og boliger ble truffet simultant, sier han, og legger til: – Russland sier de alltid går etter militære mål, men i virkeligheten er det snakk om sivile og kritisk infrastruktur om og om igjen. Russlands FN-ambassadør, Vasilij Nebenzia, sier at russiske styrker kun angrep militær infrastruktur.  Derimot hevder han at det er Ukrainas luftvernsystemer som er ansvarlig for sivile tap. Storbritannias representant, Barbara Woodward, sier at det kun er Russland som har skyld i «tragedien»: – Resten er en strøm av løgner og desinformasjon, sier Woodward ifølge Reuters. – Uakseptabelt – Norge fordømmer Russlands massive drone- og missilangrep mot ukrainske byer. Angrep på sivile er uakseptabelt. Våre tanker går til ofrene, skriver utenriksminister Espen Barth Eide på X. USAs president Joe Biden sier angrepene viser at Russland forsøker å utslette nabolandet. – Dette er en krass påminnelse til verden om at etter nesten to år med denne ødeleggende krigen, så er Putins mål fortsatt uendret, sier Biden. EUs utenrikssjef Josep Borrell kaller angrepene mot flere ukrainske byer feige og barbariske – og nok et angrep på uskyldige sivile. FNs menneskerettssjef Türker Volk sier han er sjokkert og ber Russland stanse angrepene umiddelbart. – Det største angrepet så langt – Det er nok det største angrepet så langt i vinter, og blant de aller største siden invasjonen startet i februar i fjor, sier Tom Røseth, som er hovedlærer i etterretning ved Forsvarets høgskole. I en melding natt til lørdag beskriver også The Institute for the Study of War (ISW) angrepet slik. – Angrepet ser ut til å være en kulminasjon av flere måneder med russisk eksperimentering med ulike drone- og missilkombinasjoner, samt forsøk på å teste ukrainsk luftvern, skriver tankesmien. President Volodymyr Zelenskyj hevder Russland brukte nesten alle våpen i sitt arsenal. Det inkluderte droner, krysserraketter og S-300 luftvernraketter. – Vi vil uten tvil svare på disse terrorangrepene, og vi vil fortsette å kjempe for sikkerheten til hele vårt land, alle våre byer, og alle våre innbyggere. Russisk terror må og vil tape, sier han. Ombygd luftvern som våpen Det ble registrert 22 missiler i Ukrainas nest største by, Kharkiv. Byen ligger ikke langt unna grensen til Russland i nordøst.  Ifølge Reuters er en drept og åtte skadet. Sykehus, boligbygg og et industribygg skal også være truffet. – Det har vært en høy konsentrasjon i Kharkiv. Den byen er innenfor rekkevidde av S-300-luftvernraketter, som Russland har omfigurert til å ta bakkemål, forklarer Røseth ved Forsvarets høgskole. Han forteller at rakettene fra S-300 er ballistiske missiler. – De er veldig vanskelig å skyte ned, men ikke så presise. De virker for å skade, uten å treffe så nøyaktig, sier Røseth. Det er meldt om skader på sivil infrastruktur og trøbbel med strømforsyningen i fire regioner. Samtidig hevder Ukrainas militære å ha skutt ned flesteparten av missilene og dronene. – Det kan være at mange av de skadene vi ser er nedskutte objekter, som ikke har truffet sitt mente mål, sier Røseth. Han peker på at strømforsyningen er kuttet flere steder, og at det er sannsynlig at Russland har forsøkt å ramme nettopp strømmen. – Jeg vil nok også anta at russerne har forsøkt å gå etter militære mål, som vestlige våpensystemer, forklarer Røseth. Hvorvidt noen av missilene som kom seg gjennom ukrainsk luftvern nådde sine mål, er ikke kjent. – At de klarer å skyte ned opp mot 95 prosent av luftangrepene er blitt vanlig. Det de ikke klarte å skyte ned, var nettopp det i Kharkiv, hvor Russland bruker de ombygde rakettene som går høyt opp og raskt ned.  Flere skadede i Kyiv Minst to mennesker ble drept i Kyiv, og en metrostasjon som brukes som tilfluktsrom, skal ha fått skader. Kyivs borgermester Vitalij Klitsjko skriver på Telegram at fire personer ble berget ut av et bygg under oppføring som ble truffet. Ordføreren i Dnipro Borys Filatov skriver at det er døde og skadede i byen som følge av angrep, ifølge den ukrainske allmennkringkasteren Suspilne. De skriver at en barselklinikk skal være blant byggene som er truffet i Dnipro. Reuters melder at fire er drept i byen. Ifølge Suspilne ble en boligblokk i Lviv truffet i morgentimene fredag. Minst én skal være drept og tre skadet, skriver Reuters. Reuters skriver at to er drept og minst 15 skadet, blant dem to barn, etter at boligblokker i Odesa ble truffet. Mulig svar Andre juledag tok det ukrainske luftforsvaret æren for å ha senket et russisk landgangsskip ved Krim-halvøya. Røseth sier det er naturlig å se fredagens massive angrep i sammenheng med det. – Russerne har fått betydelige tap i det siste, så det er vel kanskje et svar på det, at de ønsker å signalisere at de fortsatt har missilkapasiteter de antas å ha bygget opp til vinteren, for å angripe energiforsyningen og andre mål i Ukraina. Samtidig har russerne taktisk fremgang langs østfronten, forteller Røseth. – Det er begrenset, men de har noe taktisk vinning, spesielt i Donetsk fylke. Det er ukrainsk forsvarsposisjonering i området, så det virker som at Ukraina har uttømt sine muligheter til en motoffensiv slik de hadde.  Ifølge Røseth har Ukraina et sterkt behov for mer artilleriammunisjon. – Det er alvorlig, og spesielt inn mot vinteren. Vi øker produksjonen i vesten, men ikke til nivået som trengs, sier han.

Summary: Minst 30 mennesker skal være drept og 160 skadet i russiske angrep mot minst fem ukrainske byer det siste døgnet.

Summary: Fredag kveld samlet FNs sikkerhetsråd seg til hastemøte for å diskutere angrepet.

Summary: En ekspert mener angrepet kan være en respons til tidligere tap i Russland. Norge har fordømt angrepet.


Vil se på alternativer til asfaltrute over Rådhusplassen

Veivesenet ville lage asfaltert beredskapsvei over Rådhusplassen. Nå bekrefter samferdselsministeren at de vil se på alternative løsninger, men han lover ingenting. Stengingen av Ring 1 vil føre til store konsekvenser i Oslo. Det har lenge vært kjent at mye av trafikken vil «tyte ut» på lokalveier i sentrum. Konsekvensene for flere boligområder kan vil store. Men i høst ble det også kjent at Statens vegvesen la opp til å bruke Rådhusplassen som omkjøringstrasé når Operatunnelen må stenges. Da tok byrådsleder Eirik Lae Solberg (H) i bruk de virkelig store ordene. Han beskyldte staten for å ødelegge Oslos storstue. Han forlangte at planene ble skrinlagt og ba om et møte med samferdselsminister Jon-Ivar Nygaard (Ap). Ny vilje til å se på alternativer Tirsdag møtte Lae Solberg og samferdselsbyråd Marit Vea (V) statsråden. I etterkant var de svært fornøyd med én ting:  – Vi fikk klare signaler fra statsråden om at staten nå skal lete grundig etter alternative omkjøringsruter. Det er positivt, sier Vea. Blant annet ble det antydet at Ring 3 kan tas i bruk til en større omkjøring. – Jeg anser det som svært lite sannsynlig at Rådhusplassen vil bli benyttet. Og dermed vil ikke de mange arrangementene der kunne bli berørt, sier Solberg.  – Jeg opplever en ny vilje til å se på alternativer. De to var også svært fornøyd med at det nå skal opprettes et formelt samarbeidsforum for involverte parter. Det ba også det forrige byrådet om – uten å få det til.  Samferdselsministeren: Rådhusplassen fortsatt aktuell  Samferdselsminister Jon-Ivar Nygaard (Ap) er imidlertid ikke helt enig med byrådets tolkning av møtet.  Han bekrefter at det skal opprettes et samarbeidsforum, men avviser at planene om beredskapsvei over Rådhusplassen er lagt i en skuff.  – Rådhusplassen har vært et hovedspor, det er det fortsatt. Men vi vil også se på alternativer, blant annet Ring 3. Men det er ikke gitt at det er en bedre løsning, sier han til Aftenposten etter møtet.  – Betyr det at Rådhusplassen ikke er mindre aktuell nå enn tidligere? – Rådhusplassen er like aktuell. Hvis vi lander på denne løsningen, vil vi ha god dialog med kommunen om hvordan man skal gjennomføre det. Det er ikke gitt at asfalt og flytting av statuer er nødvendig, utdyper han.  Svaret fra samferdselsministeren forundrer byrådsleder Solberg. Han mener det er noe annet enn det som ble kommunisert i møtet:  – Jeg opplever at staten er i ferd med å gå bort fra asfaltering av plassen. Hvis samferdselsministeren fortsatt ønsker å asfaltere Oslos storstue kan han forvente aktiv motstand fra kommunen, sier han.  Vil ikke ta hele regningen I etterkant av møtet var byrådet også skuffet over at regjeringen fortsatt ikke er villig til å ta hele regningen for såkalt «avbøtende tiltak». Det vil si alt som må gjøres for å skjerme folk som bor og ferdes i områdene som vil bli direkte berørt av trafikken fra Ring-omkjøringen. – Det mener vi er helt uakseptabelt, sier Solberg.  – Dette er en gjennomføring som staten utfører. Da må også staten ta regningen når myke trafikanter skal skjermes og andre ting må legges til rette. De lokale tiltakene er foreløpig beregnet til minimum 110 millioner.  – Vi kommer ikke til å gi oss på dette. For det er grovt urimelig om vi skal sitte med regningen. Man kan ikke sammelingen Oslo kommune med et tettsted i Østerdalen. Det bor så mange mennesker ved veien, sier Solberg. Samferdselsminister Nygaard presiserer at staten allerede har satt av 100 millioner kroner til diverse tiltak i forbindelse med Ring 1-ombyggingen.  35 millioner av disse er øremerket tiltak som sammenfaller med kommunens behov, ifølge ham.

Summary: Ring 1 skal bygges om og stenges fra neste år. Veivesenet har ønsket å legge asfalt over Rådhusplassen for å kunne bruke det som beredskapsvei.

Summary: Tirsdag møttes byrådet i Oslo og samferdselsministeren for å snakke om planene. Der kom det frem at staten vil se på alternative løsninger for beredskapsveien, blant annet å bruke Ring 3.

Summary: Samferdselsministeren skal ha avvist at staten vil ta regningen for «avbøtende tiltak» i ombyggingsperioden.


19 åtalas i utredningen mot Trump i Georgia

Sent i natt kom åtalsjuryns beslut. Donald Trump och 18 av hans allierade åtalas för försöken att ändra valresultatet. Och denna gång kan det se annorlunda ut för expresidenten. Vid 03-tiden i natt tog domaren Robert McBurney i Fulton county i Georgia emot åtalsjuryns beslut i målet mot Donald Trump och hans allierade. Han tittade snabbt igenom dokumenten övervakad av en mängd reportrar och fotografer i domstolen. Ett biträde eskorterad av poliser tog sedan dokumenten ut ur domstolen. Misstankarna gäller expresidentens försök att ändra resultatet av valet i delstaten och brott som hans och hans medhjälpare begått i samband med detta. Totalt beslutade åtalsjuryn om åtal för 19 personer i målet.  Trump åtalas igen Sent i natt hade domstolen inte offentliggjort vilka personer som åtalas och på vilka åtalspunkter.  Men vid 05-tiden i morse togs sekretessen bort från dokumenten och det står klart att Donald Trump åtalas för fjärde gången på kort tid. Bland övriga som åtalas i valfuskhärvan återfinns Trumps tidigare advokater Rudy Giuliani, Jenna Ellis och John Eastman.  Även Vita husets dåvarande stabschef Mark Meadows finns med bland de åtalade.  Åtalsjuryns beslut kom efter stor förvirring under måndagen, då dokument om ett beslutat åtal lades ut på domstolens sajt och senare försvann. Efter en lång utredning blev det en snabb upplösning när åtalsjuryn skulle besluta om åtal i målet mot Donald Trump och hans allierade. Vittnen som skulle höras inför åtalsjuryn under tisdagen fick komma in tidigare.  Andra vittnen fick besked om att de inte behövde infinna sig. ”Otäck katastrof” Expresidenten utreds av åklagare för sina försök att ändra valresultatet i delstaten genom påverkanskampanjer mot politiker och höga tjänstemän.  Trump och hans medhjälpare misstänks också för att ha smutskastat valarbetare och gjort falska anklagelser om valfusk. Ett av åklagarens huvudvittnen är Geoff Duncan, tidigare biträdande guvernör i Georgia. Under måndagen gick Donald Trump till attack mot dennes medverkan i målet på Truth Social. ”Jag känner knappt till honom, men redan från början av denna häxjakt var han en otäck katastrof för alla som utredde valfusket som skedde i Georgia”, skriver Trump. Han kallar även Duncan för ”väldigt illa omtyckt bland republikaner” och ”en förlorare”. Åklagaren Fani Willis kommenterade åtalet under en pressträff.  – De har ägnat sig åt ett olagligt, svindlande företag i ett försök att omkullkasta Georgias valresultat, sa hon till reportrar.  Hon sa att hennes förhoppning är att kunna gå till rättegång inom sex månader. På frågan om åtalet är politiskt svarade hon att hon fattar sina beslut baserat på lagstiftningen.  – Vi tittar på fakta, lagen och åtalar, sa hon innan hon lämnade podiet och pressuppbådet.  Kan åtalas direkt i tv Trump är redan åtalad på 78 punkter i tre andra åtal.  Två av dem federala mål. Ett gäller hans försök att stoppa valresultatet som slutade i stormningen av Kapitolium. Det andra kring hanteringen av sekretessbelagda dokument efter tiden som president.  Ett åtal i New York gäller inblandning i pengarna som porrstjärnan Stormy Daniels fick för att hålla tyst om deras påstådda affär. Varje gång har Trump tvingats dyka upp i domstol för att få åtalspunkterna upplästa.  Men om åtalsjuryn i Georgia beslutat om åtal för expresidenten kommer denna gång att se annorlunda ut. Sannolikt kommer amerikanska väljare nu för första gång följa allt direkt på tv. Enligt lagen i Georgia ska kameror i normalfallet alltid tillåtas under förhandlingar. Svårt att bli benådad Ett åtal i Georgia kan också skilja sig från övriga mål på ett annat, för Trump mer allvarligt, sätt.  Många av expresidentens politiska motståndare ser hans kampanj för att bli president igen som en del av försvaret mot alla åtal.  Som president tros han kunna benåda sig själv och hålla sig på fri fot om han fälls i de federala målen. Men mot delstatliga domar har presidenten inte dessa befogenheter.  Och han kan inte heller övertyga den republikanske guvernören Brian Kemp att benåda honom. I Georgia, till skillnad från vissa andra delstater, har inte guvernören den möjligheten.   Geoff Duncan sa under måndagsnatten att ett åtal mot Trump kring försöken att ändra valresultatet i Georgia sannolikt kommer slå hårdare mot expresidenten än de tidigare åtalen.

Summary: Ex-president Donald Trump och 18 medarbetare åtalas för försök att ändra valresultatet i Georgia, vilket gör detta till hans fjärde åtal på kort tid.

Summary: Med i åtalet finns Trumps tidigare advokater Rudy Giuliani, Jenna Ellis, John Eastman och Vita husets stabschef Mark Meadows.

Summary: En viktig detalj är att Trump inte kan benåda sig själv från delstatliga domar och guvernören i Georgia har inte befogenheten att göra det heller.


Kreftstudie feilet – Bjørn Rune Gjelsten tapte 700 millioner på minutter

Selskapet Ultimovacs varsler at viktig kreftstudie ikke nådde målet. Aksjen sendes rett ned på Oslo Børs. – Dette er veldig dårlige nyheter for selskapet. Dette har vært deres hovedstudie og nå vi får vi hovedresultatet, at man ikke ser noen effekt av vaksinen på det endepunktet man måler på, som er progresjonsfri overlevelse, sier analytiker Geir Hiller Holom i DNB Markets til E24. – Dette er dramatisk med negativt fortegn for selskapet, sier han. Ultimovacs melder torsdag at selskapets kreftstudie med vaksinekandidaten UV1 ikke nådde målet om å forlenge overlevelsen for pasientgruppen.  Selskapet utvikler en vaksine mot kreft basert på forskning på Radiumhospitalet i Oslo.  Aksjekollaps Holom ventet før børsåpning at aksjen vil falle hele 80 prosent på nyhetene. Torsdag formiddag ble aksjen automatisk handelsstanset og etter at handelen åpner stuper kursen 93 prosent. – Det er basert på at dette har vært deres hovedstudie. Når de ikke får positive resultater vil tilliten til vaksinens effekt bli betydelig svekket. I tillegg holder selskapet på å gå tom for penger og må hente penger i løpet av året. Det blir vanskelig for selskapet, sier Holom. Markedsverdien til Ultimovacs har i løpet av få minutter krympet fra 4,1 milliarder kroner til 300 millioner kroner.  De profilerte investorene Bjørn Rune Gjelsten og Stein Erik Hagen topper aksjonærlisten til Ultimovacs. De eier henholdsvis 18,9 og 7,9 prosent av biotekselskapet gjennom sine selskaper Gjelsten Holding as og Canica as.  Aksjeraset barberer Gjelstens verdier med over 700 millioner kroner, mens Hagen går på et papirtap på rundt 300 millioner.  Stiftelsen og helseinvestoren Radforsk, milliardær Helene Sundt, arving etter skipsrederen Petter Sundt, og Sundt-familien er også store eiere i Ultimovacs.  Folketrygdfondet eier knappe 1 prosent av selskapet.  Eiendomsmilliardær Torstein Tvenge eier 0,6 prosent. Skuffet over resultatene Ultimovacs skriver i meldingen at selskapet vil gjøre tiltak for å bevare kontantbeholdningen, slik at det har finansielle ressurser til å klare seg inn i 2025. Medisinsk direktør Jens Bjørheim sier i meldingen at Ultimovacs hadde lagt listen svært høyt for vaksinekandidaten ved å sammenligne den med det som er ansett å være den mest effektive behandlingen for pasientgruppen i dag.  Han sier at selskapet likevel er skuffet over at vaksinekandidaten ikke ga «ytterligere klinisk nytte» for pasientene.  Ultimovacs tester produktene sine gjennom flere studier. Dette var den andre av fem resultater i det såkalte fase 2-programmet. De tre andre studiene pågår og det er ventet resultater fra en studie i tredje kvartal i år. – De har flere studier og det er positivt isolert sett. Men tilliten til vaksinen er nå betydelig svekket, sier Holom. – At man ikke ser effekt i denne indikasjonen, det vil jo gjøre at man har mindre tillit til at den skal virke i andre indikasjoner. Det er en mager trøst at man har noen flere skudd på mål, sier han.

Summary: Ultimovacs kunngjorde at firmaets viktige kreftstudie ikke nådde målet, noe som sender aksjen ned over 90 prosent.

Summary: Selskapets markedsverdi falt fra 4,1 milliarder kroner til 300 millioner kroner på få minutter. Storaksjonær Bjørn Rune Gjelsten kunne se aksjeverdiene falle med over 700 millioner kroner.

Summary: Til tross for skuffelsen over resultatene, prøver Ultimovacs å bevare kontantbeholdningen for å sikre økonomiske ressurser frem til 2025.

Summary: Andre studier pågår og resultater fra en annen studie ventes i tredje kvartal i år.


Supervinnarens galna V75-succé: ”Ofattbart”

Hans ”Hasse” Ramsin, 68, vann 7,3 miljoner på V75 – detta efter att ha spelat på sitt personnummer.  Han köpte flera travhästar.  I lördags blev han en vinnare igen – på V75 som hästägare.  – Det var helt galet, men den största vinsten är att jag nyss blivit fri från cancer, säger den pensionerade läraren.  Det har snart gått tre år sedan den mycket travintresserade Hans Ramsin bestämde sig för att satsa 36 kronor på V75 från Färjestad.  Planen då: att ta hjälp av sitt personnummer och lägga till några övriga hästar på kupongen.  Resultatet blev sensationellt. Efter att två nollprocentare chockat spelarkollektivet stod den nyblivne pensionären med alla rätt.  Vinsten blev 7,3 miljoner.  – Det är helt sanslöst. Jag får tacka morsan och farsan för att jag föddes just den dagen, sa han i en anonym intervju med Trav365 dagarna efter supervinsten.  ”Hade gett upp” Hans, eller Hasse som alla kallar honom, har under många år varit delägare i flera travhästar.  Men med hjälp av de nya miljonerna på kontot investerade han, tillsammans med sina två söner Anders och David, i tre nya travhästar.  En av dem, Earnest med Carl Johan Jepson i vagnen, skrällvann under lördagen på V75 från Åbytravet.  – Det var roligt och det var många bra hästar emot. Earnest hamnade sist i loppet och då hade jag gett upp, då tänkte jag att vi får vara glada om det blir pengar. Men han avslutade fantastiskt, en otrolig spurt. Tänk om han nu också kan få upp sin startsnabbhet, då kan han vara med i ännu bättre lopp, säger Hasse till Trav365.  Drabbades av cancer  Hur är livet som hästägare och pensionär? – Det var galet på V75 nu i lördags men den största vinsten för mig är att jag är fri från cancer, precis blivit friskförklarad. I dag är läkarna fantastiskt duktiga, men det har varit jobbigt med mediciner, mycket biverkningar, känselbortfall och dålig aptit. Jag har mått illa och levt i ovisshet, det värsta är att hela tiden vänta på provsvar, jag önskar ingen det här. Men nu är jag frisk och det firade jag med att åka till Kanarieöarna.  – Jag har alltid varit intresserad av trav. Nu är jag pensionär och kan göra vad jag vill. Det var väldigt kul att vara på plats på Åby med mina söner. Egentligen var det aldrig meningen att köpa tre ettåringar på auktionen utan vi tänkte köpa en startklar häst, men det kan bli så när man har fått i sig lite gott att dricka.  ”Valde mitt personnummer” Miljonvinsten i juli 2021 förändrade mycket för Hasse.  Minnena från kvällen är lika färska som den senaste segern med familjens Earnest.  – Jag kan egentligen inte säga att jag var duktig utan det var mycket tur. När jag pratade med ATG:s vinarambassadör Hans G Lindskog efter vinsten sa han att det är den största vinsten för så liten insats som han hade hört talas om. Det är helt ofattbart än i dag när jag tänker på det. Men inte kan blixten slå ner på samma ställe två gånger, säger han och fortsätter: – Jag valde mitt personnummer och hittade de andra vinnarna. Det känns som att det var någon däruppe som ville att jag skulle vinna. Jag glömmer aldrig när jag ringde mina söner och skulle berätta vad som hänt. Min son David blev så chockad att han tappade telefonen.  Vad har du gjort för pengarna förutom att köpa travhästar? – Eftersom jag är ekonomiskt oberoende har jag hjälpt kompisar, bidragit till en idrottsförening, bland annat med ett femmannaplan. Mina två pojkar har också fått en del. Jag tycker det är bättre att ge innan jag dör.

Summary: Hans ”Hasse” Ramsin, pensionerad lärare, vann 7,3 miljoner på V75 efter att ha spelat med sitt personnummer och köpte travhästar.

Summary: Ett av hans travhästar, Earnest, vann i lördags också på V75.

Summary: På en personlig nivå, uttryckte Hasse glädje över att nyligen ha blivit frisk från cancer.


Linas sjuåring dödshotades och blev slagen: ”Tvingades byta skola”

STAFFANSTORP/STOCKHOLM. En jämnårig pojke på skolan trakasserade och misshandlade sjuåriga Lova så mycket att hon utvecklade ångest. Föräldrarna kontaktade skolan flera gånger och polisanmälde.  Men inget förändrades. – Jag känner en sådan ilska att vi fick ta tag i det. Att min dotter tvingades byta skola och pojken fick vara kvar, säger Lovas mamma Lina. En jämnårig pojke på skolan förvandlade sjuåriga Lovas liv till ett helvete. Det som skulle bli ett spännande första år i skolan blev i stället en mardröm. – En gång följde han efter min dotter till toaletten och sa att han skulle döda henne. En annan gång knuffade han henne från en gunga. Hon tappade luften vid fallet, säger Lina.  Lina och hennes man Niklas tar emot Aftonbladet i sin ombonade villa i utkanten av Staffanstorp. Villan är inredd i ljusa färger och det brinner levande ljus både i vardagsrum och kök.  Men familjens liv har varit allt annat än ljust det senaste åren.  Lina berättar att hennes sjuåriga dotter Lova under hösten 2022 trakasserades av pojke på skolan. Det var knuffar, sparkar och hot. Dottern blev allt mer rädd för att gå till skolan och utvecklade ångest. – Det var många sömnlösa nätter. Hon kunde inte sova och ville vara nära oss på natten. Lina kontaktade skolan redan efter ett par veckor men hon upplevde det som om skolledningen inte tog det på allvar. I stället fortsatte i attackerna på hennes dotter. Ibland var det några veckor mellan angreppen. Ibland bara dagar. Som SVT Skåne tidigare har berättat om gjorde skolan fem incidentrapporter. I en av dem beskrivs hur Lova drack vatten på toaletten och plötsligt satte i halsen och började hosta. Då blev hon slagen och knuffad av pojken.  För att se hur dottern hade det på skolan var Lina med henne en hel skoldag. Hon blev förbluffad över det hon såg. – Jag såg hur pojken sprang runt hej vilt den dagen. Han knäade en annan pojke mitt framför mig. Det fanns helt enkelt inte resurser för att ta hand om pojken på det sätt som han behövde.  I desperation gjorde Lina också flera polisanmälningar om misshandel. Första gången hon kände sig tvungen att anmäla var i oktober när Lova hade blivit knuffad och sedan slagen i ryggen.  En månad senare var det dags igen – då kom Lova hem från skolan och hade blivit slagen och sparkad.  – När jag ringde polisen så började som handläggaren tog emot anmälan gråta. Så berörd blev hon, säger Lina och fortsätter:  – Hade det varit en vuxen person som blivit misshandlad och dödshotad på det sättet hade man tagit tag i det. Nu hänvisade man bara till socialen.  Lova var till slut skräckslagen för att gå till skolan och fick kraftig ångest. Ångesten yttrade sig i kraftig huvudvärk, magont och illamående. – Hon kunde också klaga på att hon hade ont i magen. Jag trodde först att det rörde sig om vanlig kräksjuka. Lina bäddade ned dottern och såg till att hon hade en hink vid sängen. Om kräkningen skulle komma snabbt. Men det var inte någon övergående kräksjuka.  Ångest hade slagit klorna i henne. När jullovet kom efter första terminen ville Lova inte längre gå ut.  – Till slut låg hon bara med hinken bredvid sig.  Vid det här laget var Lina och hennes man Niklas väldigt frustrerade över att en pojke fick förstöra tillvaron för deras dotter.  I januari 2023 fick föräldrarna nog och gjorde en anmälan till Skolinspektionen och Barn- och elevombudsmannen, Beo. Niklas åkte dessutom till skolan och krävde att dottern skulle få plats på en annan skola. Det lyckades och redan dagen efter fick Lova börja i ny skolan.  ”Hjärnan som lurar henne” Men problemen var inte som bortblåsta. Eftersom Lova utsatts för mycket rädsla och stress under en lång tid fanns en del ångesten kvar. Idag kämpar Lova med att leva ett vanligt liv.  Familjen har fått bra hjälp genom ett program som kallas ”Cool kids” inom barn- och ungdomspsykiatrin. Där har de fått rekommendationen att försöka leva som vanligt. Även om Lova ibland får panikångestattacker vid olika sociala situationer.  – Vi har fått lära oss att vi ska fortsätta att utsätta henne för det som kan framkallar ångest. För det är hjärnan som lurar henne att olika saker är farliga.  I sin utredning av händelserna fastslår Beo att Staffanstorps kommun, som huvudman, har ”brustit i sin skyldighet att i tillräcklig omfattning utreda uppgifterna om kränkande behandling och i sin tur anmäla dessa”. Däremot menar Barn- och elevombudsmannen att på grund av att eleven har slutat på skolan, samt att skolan har uppmärksammat de konstaterade bristerna och vidtagit åtgärder för dessa, så finner man ingen anledning att yrka på skadestånd. – Det är inte klokt. Bara för att vi själva ordnade med ny skola så lägger de ned det, säger Lina.  Dottern Lova heter egentligen något annat.

Summary: Lova, en 7-årig flicka från Staffanstorp, utvecklade ångest efter att ha mobbats och misshandlats av en jämnårig pojke i skolan. Trots upprepade rapporter från Lovas föräldrar till skolan och polisanmälan, skedde ingen förändring.

Summary: Lovas föräldrar fick slutligen själva ordna en skolplats åt sin dotter på en annan skola.

Summary: Barn- och elevombudsmannen, Beo, fastställde att kommunen brustit i sin skyldighet att ordentligt utreda och rapportera mobbningen, men beslutade att det inte fanns någon anledning att förorda skadestånd. Skolan uppger att man är självkritisk.


Grannarna om mystiska dödsfallet i Söderhamn: ”Ingen förstår vad som hänt”

SÖDERHAMN. En flicka dog efter att en familj i Söderhamn insjuknat med magsjukesymtom. Vid familjens lägenhet har avspärrningsbanden plockats ner efter att nationella bombskyddet gick in med full skyddsutrustning. – Jag känner nästan alla grannar här och har pratat med dem om det, ingen förstår vad som hänt, säger Jamal Haj Mousa, 42. Efter att ha insjuknat med magsjukesymtom sökte familjen från Söderhamn vård. En flicka i fyraårsåldern dog och de tre andra familjemedlemmarna flyttades till sjukhus i Stockholm och Uppsala. Trots att polisen genomfört ett stort antal tester, vet de inte vad som orsakat det mystiska insjuknandet.  – Jag känner dem från hemlandet och har känt dem länge. När jag såg att dörren bommats igen blev jag orolig och ringde till pappan i familjen, men han svarade inte, säger grannen Hagos.   ”Hon var en jättesnäll flicka” Familjen, som precis flyttat till ett nytt område i Söderhamn sökte vård under söndagen förra veckan. Flera grannar blev vittne till hur ambulansen körde fram till familjens bostad. Boende i området började fråga sig vad som hade hänt och hur.  I väntan på att lägenheten skulle genomsökas bevakades den av väktare och avspärrningsband sattes upp.  – Folk spekulerar om gifter och allt möjligt efter att de gick igenom lägenheten. Men den är totalrenoverad, det ska inte finnas några gifter där, säger en granne.  Några dagar efter att bombskyddet varit inne i lägenheten är de enda spåren från insatsen en lapp på dörren och en bit avspärrningsband som hänger kvar i ett träd. – Familjen är jättesnäll och social. Min fru jobbar på förskolan där flickan som dog gick, säger grannen Jamal Haj Mousa.  Han berättar att hans fru har haft svårt att sova på nätterna och inte mår bra efter det som hänt. – Hon var en jättesnäll flicka och alla tyckte om henne, säger Jamal.   Restaurangmat avskrevs som orsak Två dagar innan familjen sökte vård besökte de en restaurang i centrala Söderhamn – en restaurang som kommit att hamna i fokus.  Familjen hade beställt tre pizzor på fredagen. Vid lunchtid två dagar senare, efter att familjen sökt vård kom polisen till restaurangen.  – De satte en lapp på dörren och bytte lås. All personal var tvungen att gå ut och vi fick lämna all mat, säger restaurangägaren Hamza Hussein. Tillsammans med livsmedelsinspektörer från kommunen gick polisen igenom restaurangen.  – Då sa de att det inte fanns någon koppling mellan maten och familjens insjuknande och att vi kunde öppna dagen efter, säger Hamza Hussein. Men skadan för Hamzas restaurang var redan skedd. Trots att polisen har avskrivit måltiden som en möjlig orsak till att familjen blev sjuk har Hamza tappat nästan alla kunder.  – Polisen och all min personal stod utanför, det är inte bra att folk ser det. Det är en liten stad och folk pratar mycket. Jag kan förlora restaurangen då jag tappat så mycket kunder, säger Hamza.  I sökandet efter vad som kan ligga bakom insjuknandet har polisen tagit hjälp av flera organisationer.  Giftinformationscentralen och Rättsmedicinalverket har kopplats in, men trots att bland annat matrester jämförts mot 200 ämnen har man inte fått någon träff och Folkhälsomyndigheten har involverats i ärendet, enligt Aftonbladets uppgifter. Öppnade upp kyrkan Efter beskedet om att flickan dött rubricerades ärendet om till mord. Samtidigt startades en krisgrupp för att kunna hjälpa behövande.   – Kommunen ringde, vi öppnade upp och folk kom hit. Vi erbjöd bara stöd och ingen information kring vad som hänt, säger Camilla Brolin, pastor och föreståndare på Norrtullskyrkan.  Till en början sökte sig ett fåtal människor till kyrkan, men efter att kommunen översatt informationen till fler språk kom allt fler människor för att söka stöd.  – Vi hade andra aktiviteter, men folk är alltid välkomna hit, säger Camilla Brolin. Jamal Haj Mousa som bor i samma område som familjen berättar att händelsen har skakat om grannskapet.  – Att ett barn dör, det är fruktansvärt. Jag hoppas att resten av familjen blir bättre, säger Jamal.

Summary: En familj i Söderhamn insjuknade förra veckan med magsjukesymptom och en fyraårig flicka dog. Anledningen bakom sjukdomsfallen är ännu okänd trots flera tester.

Summary: Familjens lägenhet genomsöktes av nationella bombskyddet, vilket ledde till spekulationer bland grannarna, men inga gifter hittades.

Summary: En restaurang där familjen åt innan de insjuknade undersöktes av polisen, men maten avskrevs som möjlig orsak.


Oslo-folk er tilbake i sentrum – men ikke på de samme stedene

Mange fryktet at sentrum ikke ville reise seg etter pandemien. Folk er tilbake og vel så det – men på andre steder enn før. VG-lista. Pride. 17-mai. Sol, sommer og badeliv. Fellesnevneren? Alle trekker horder av folk til Oslo sentrum. Mange har erfart at det er sånn. Men i Forskningsparken på Blindern, sitter en gjeng gründere som kan dokumentere det. Ved hjelp av data fra kortbruk gjennom BankAxept og forflytning av mobiltelefoner via Telia kan de gi et svært godt bilde av hvor og når folk beveger seg, og hva de bruker penger på. – Vi kan sammenligne områder dag for dag og over tid, sier Snorre Jordheim Myhre i analysefirmaet Plaace. Og det store bildet er klart: Antall besøkende er tilbake på før-pandemisk nivå. Og i en rekordvarm juni regelrett strømmet vi til sentrum. Tre datoer peker seg ut: Når det gjelder å dra kortet for å stille sult og tørst, peker Pride-feiringen seg ut. Nesten 22 millioner ble svidd av på «servering» i Oslo sentrum i løpet av lørdagen. Dette er mer enn på 17. mai og 60 prosent mer enn en vanlig lørdag i juni.  Vinnere og tapere Folk er tilbake. Men de oppsøker ikke nødvendigvis de samme områdene som før. Sentrum innenfor Ring 1 er tilbake på samme nivå som 2019. Men besøkstallene de siste årene viser at det er både vinnere og tapere i kampen om kundene. Et strøk som har hatt klar vekst det siste året er Vika. Veksten skjøt fart i fjor sommer. Ifølge Myhre har trolig både åpningen av Nasjonalmuseet og VIA Vika, med mange arbeidsplasser og serveringssteder, bidratt. Oslos tidligere utelivsmekka, Grünerløkka, flyr derimot ikke like høyt som før. Antall daglige besøkende er redusert med 20 prosent siden andre kvartal i 2019.  Også Skøyen har hatt en nedgang på 20 prosent i daglige besøkende, mens Hegdehausveien har hatt en økning.  And the winner is: Bjørvika Så hvem har stukket av med den største kakebiten? Kanskje lite overraskende er det Bjørvika – inkludert Sørenga – som har den største økningen. Faktisk er daglige besøkende doblet sammenlignet med 2019.  Fra juni 2019 til juni i år økte omsetningen på servering fra 48 til 72 millioner. Antallet serveringssteder er doblet, med mye nytt langs sjøkanten. Og folket kaster seg som kjent også gjerne ut i sjøen mellom slagene. – Bjørvika er et typisk sommersted og tiltrekker seg vanvittig mange som vil spise og drikke, sier Jordheim Myhre. Store attraksjoner som Munch, Deichman og en hel flåte med badstuer bidrar også til tiltrekningskraften. Blir på hjemmekontoret En ting er å reise til sentrum for å spise, drikke og handle. Men det varierer også i hvilken grad folk har funnet veien tilbake fra hjemmekontoret. Plaace sitter også på tall som viser sammenhengen mellom andel tilbake på jobb og omsetningen i området: I Vika, Bjørvika og midt i sentrum er kontorene igjen flittig i bruk. På Skøyen og Lysaker derimot, er mange stadig på hjemmekontoret. Og – som nevnt – serveringsstedene der opplever nedgang. – At Skøyen ikke har evnet å få folk tilbake overrasket meg faktisk, sier Myhre. Fra hele byen? Men hvor i byen kommer alle disse besøkende fra? 16. juni, med varme og VG-liste, kom flest fra Oslo nord og øst. Folk fra vestkanten var kanskje på hytta? Og Pride? Også da glimret vestkanten med sitt fravær. Mens folk fra Oslo øst, Groruddalen og Holmlia – bl.a. – fylte gatene. Og superpopulære Bjørvika – hvem dominerer der? Folk fra hele byen, men særlig nærområdene i øst, inkludert Nordstrand. – Det handler nok mye om hvor trikkene og bussene går, sier Jordheim Myhre. Og de går jo til sentrum.

Summary: Besøkstallene i Oslo sentrum er tilbake på før-pandemisk nivå, ifølge data fra analysefirmaet Plaace.

Summary: Data ble innsamlet via kortbruk gjennom BankAxept og forflytning av mobiltelefoner via Telia.

Summary: Besøksområdene har endret seg, med størst vekst i strøk som Vika og Bjørvika, og nedgang i områder som Grünerløkka og Skøyen.


Påtalemyndigheten fikk svært krass kritikk av dommerne i Tengs-saken. Nå slår de hardt tilbake.

Statsadvokatenes forening kaller karakteristikkene i Tengs-dommen for «et unødvendig personangrep».  – Påtalemyndigheten skal tåle kritikk, særlig fra domstolen. Men et slik personangrep av aktørene i dommens premisser er unødvendig når kritikken egentlig er rettet mot systemet, sier Oddbjørn Søreide, leder i Statsadvokatenes forening. Tirsdag frikjente Gulating lagmannsrett den 53 år gamle mannen som var tiltalt for drapet på 17 år gamle Birgitte Tengs på Karmøy i 1995. I dommen får Kripos-etterforskere og de to statsadvokatene i saken knallhard og krass kritikk av dommerne.  Flertallet av dommerne er i stor grad enige med mannens forsvarere og fillerister både politiet og aktoratets metoder i etterforskningen og i retten. De kaller aktoratets påstand om det sentrale DNA-beviset i saken for en spekulasjon.  Samtidig mener de etterforskerne og påtalemyndigheten har gått rett i en «bekreftelsesfelle». Det betyr at de mener politiet har jobbet for å bekrefte sin egen hypotese fremfor å se på hva som taler mot hypotesen – slik politiet skal gjøre. Dommerne har også valgt å navngi de to statsadvokatene i dommen flere steder. Det er svært uvanlig. Konstituert statsadvokat Thale Thomseth er navngitt tre steder i dommen. Det samme er statsadvokat Nina Grande. Lederen i Statsadvokatenes forening sier at rettens oppgave er å foreta en saklig og nøktern bevisvurdering, og at premissene skal gjenspeile dette.  Ifølge straffeprosessloven skal retten ta med momenter og vilkår som eventuelt mangler for domfellelse, eller det som taler for en domfellelse, på en nøktern måte. – Vi mener at rettens flertall i Karmøy-dommen går for langt når den i sin begrunnelse blant annet gjør bruk av formuleringer som «uforståelig for lagmannsretten» og «vanskelig for lagmannsretten å forstå», sier leder Oddbjørn Søreide. Han mener det også er uheldig at retten benytter seg av domspremissene for det han mener er systemkritikk når det kan fremsettes i andre fora.  – En slik tilnærming gjør det vanskelig for sakens aktører, i dette tilfellet aktor og riksadvokaten, å uttale seg. Det gjør at en viktig samfunnsdebatt blir vanskeliggjort, da eventuelle uttalelser kan oppfattes som at man ikke respekterer uskyldspresumsjonen, mener han. Sjef: Full tillit Førstelagmann Rolf Strøm i Gulating lagmannsrett vil ikke kommentere kritikken. Han opplyser til Aftenposten at de ikke kommenterer dommer som er avsagt i egen domstol og sier dommerne som har behandlet saken, har gitt uttrykk for sitt syn gjennom dommen. De to statsadvokatene ønsker heller ikke å kommentere saken. Asbjørn Eritsland, førstestatsadvokat i Rogaland, sier han har full tillit til de to statsadvokatene i Karmøy-saken.  – Det er ingen ting ved behandlingen av saken som endrer min tillit til dem, sier han.  Han har vært statsadvokat siden 2010 og sier han aldri har sett noen dommer hvor aktorenes navn blir nevnt i domspremissene. Eritsland sier at påtalemyndigheten skal tåle domstolens kritiske lys, men han hilser velkommen debatten om måten dommen i saken er skrevet på. Reaksjonene på dommen har vært mange. Torsdag kalte den kjente forsvarsadvokaten Brynjar Meling dommen både uhørt, uverdig og farlig. – Å navngi rettens aktører på den måten som gjøres i dommen, er uakseptabelt.

Summary: Statsadvokatenes forening sier karakteristikkene i Tengs-dommen er et unødvendig personangrep.

Summary: De hevder kritikken burde være mot systemet, ikke mot advokatene nevnt i dommen.

Summary: Foreningen mener vanskeliggjør en viktig systemdebatt.


Böndernas protester fortsätter runtom i Frankrike, Belgien och Tyskland. På måndagen inleds en ”snigeloperation” för att slå ut motorvägarna. Frankrike förebereder sig med 15 000 poliser och pansarbilar. Frankrikes inrikesminister Gérald Darmanin höll ett krismöte på söndagen inför de stora protester som väntas på måndagen, rapporterar BFMTV. Målet är att hindra de 55 000 demonstrerande bönderna från att blockera de åtta viktiga motorvägar och ta sig in i stora städer med sina traktorer. – En blockad av Paris, Rungis-marknaden och Paris flygplatser är röda linjer, säger Darmanin och uppmanar människor att låta bilen stå för att trafikläget kommer vara extremt svårt. 15 000 poliser har kallats in inför kaoset som väntar. Pansarbilar har också placerats ut runt Rungis-marknaden, skriver Le Monde. Snigeloperation Även i grannländerna Belgien och Tyskland har protester brutit ut. Belgiska bönder kommer att inleda en snigelliknande operation på måndagen där man kör ut traktorer på tungt trafikerade vägar för att blockera motorvägarna, skriver BMFTV. Böndernas raseri grundar sig i höjda skatter på drivmedel, låga löner och vad man menar är alltför långtgående klimatåtgärder. – Det har blivit omöjligt att ha en anständig inkomst genom jordbruksarbete, säger Pierre D'Hulst, talesperson för en grupp demonstrerande unga bönder i Belgien. Nakna på höbalar Protesterna har pågått i flera dagar. Gödsel har dumpats på flygplatsen, utanför kommunshus, på tågspår och inne på Mcdonald’srestauranger. På lördagen vräkte bönder också ut höbalar i en rondell i västra Frankrike innan de klädde av sig nakna och la sig på dem. – Vi vill visa en väldigt stark bild. Det är det jordbruket handlar om i dag, vi lämnas blottade, säger bonden Natacha Guillement till BFM TV.

Summary: Bönderna i Frankrike, Belgien och Tyskland fortsätter protestera, med en "snigeloperation" för att blockera motorvägar planerad till på måndag.

Summary: På grund av väntade protester har Frankrike mobiliserat 15 000 poliser och stationerat pansarbilar i strategiska områden.

Summary: Protesterna drivs av böndernas missnöje över högre bränsleskatter, låga löner och vad de anser vara överdrivna klimatåtgärder.


Donald Trump er kjent skyldig i seksuelt overgrep og ærekrenkelser

Den tidligere presidenten må betale totalt 52 millioner kroner i oppreisning. – Denne dommen er en skam, kommenterer Trump. Skribenten E. Jean Carroll har anklaget Trump for voldtekt og ærekrenkelser i et sivilt søksmål. Nå har juryen i New York kommet til enighet.  De konkluderer med at den tidligere presidenten ikke har voldtatt Carroll, men utsatt henne for seksuelt overgrep og ærekrenkelser. – Vi er veldig glade Dermed må Trump betale Carroll til sammen 5 millioner dollar. Det tilsvarer rundt 52 millioner kroner. – Vi er veldig glade, sa Carroll om utfallet og smilte da hun forlot retten, ifølge reporter Adam Klasfeld på Twitter. Trump kommer til å anke beslutningen, bekrefter staben hans. – Jeg har absolutt ingen anelse om hvem denne kvinnen er. Denne dommen er en skam – en fortsettelse av tidenes største heksejakt, skriver han på sin egen sosiale medier-plattform Truth Social. – Kan bli styrket politisk USA-ekspert Eirik Løkke tviler sterkt på at dette vil ha noe å si for Trump og hans kandidatur. Trumps kjernevelgere vil fremdeles stemme på ham.  – De fleste har allerede gjort opp sin mening. Mange oppfatter nok dette som at staten og domstolen er ute etter Trump. De som er med i den «kulten» vil neppe forandre mening til valget. Han kan derimot bli styrket politisk av dommen, sier han til VG.  Løkke tror det viktigste med dommen er at Carrol nå føler at hun blir trodd.  Det samme tror USA-ekspert Sofie Høgestøl.  – For henne betyr det veldig mye. Trump kom med nedsettende uttalelser mot henne mens han var president. Han brukte stillingen til å unngå sivile søksmål. Når saken først kom frem i fjor, så har dette gått veldig fort. Jeg er overrasket der, sier Høgestøl.  Hun er overrasket over hvor mye Trump egentlig tåler.  – Alt preller av den mannen. Man har avskrevet ham, og sagt han aldri kommer tilbake, men så gjør han det hver gang. Hvis dette var Biden ville kanskje løpet vært kjørt.  Hun tviler på om man snakker om dette om to uker.  – De som misliker Trump vil nok gjøre det, men de som elsker han vil neppe lese nyhetene. Totalt sett tror jeg ikke dette har noe å si for Trump. Anklaget for voldtekt på 90-tallet Carroll saksøkte Trump i fjor og anklaget han for voldtok i et prøverom på et kjøpesenter i New York midt på 1990-tallet.  Hun hevder også at Trump kom med ærekrenkelser mot henne da han beskyldte henne for å lyve da hun først sto fram med anklagene i 2019. Saken mot Trump er et sivilt søksmål. Han har ikke blitt strafferettslig forfulgt for overgrepet.  Trump står overfor flere rettslige utfordringer. Han er tiltalt i saken om utbetaling av såkalte «hysjpenger» til pornostjernen Stormy Daniels.  I tillegg etterforskes han for forsøk på å avvise valgresultatet i 2020, og for å ha vært involvert da tilhengere stormet Kongressen 6. januar 2021. Førsteamanuensis i statsvitenskap, Hilmar Mjelde, sier til VG at Trumps rustning nå er gjennomtrengt.  – Hellet har snudd. Hvis Trump taper nominasjonen, så er det på grunn av de juridiske problemene han nå står dypere og dypere i. Trump er fortsatt den soleklare forhåndsfavoritten i 2024. Husk at han vant i 2016 etter et lydopptak der han skrøt av å ha begått overgrep.

Summary: USAs tidligere president Donald Trump må betale rundt 52 millioner kroner i oppreisning til skribenten E. Jean Carroll.

Summary: En jury i New York konkluderer at Trump ikke har voldtatt, men utsatt Carroll for seksuelt overgrep og ærekrenkelser.

Summary: Trump kaller dommen en skam og vil anke.

Summary: USA-eksperter tror ikke dommen vil påvirke Trumps karriere eller kjernevelgere. De mener dommen derimot kan styrke han politisk.


Seks energityver du kan bli utbrent av: – Det var siste gang jeg så henne

Venninnen hennes klaget på alt. Her er tegnene på seks klassiske energityver - og ekspertenes råd til hvordan du skal takle dem. Du kan også stjele andres energi uten å vite det selv. Du har kanskje kjent det på kroppen, mennesker som tar mer enn de gir i relasjon med deg. Og at du kan føle deg mentalt utmattet, misbrukt eller forvirret etter å ha vært sammen med dem. Psykolog Cathrine Moestue husker godt venninnen som stadig hadde drama i sitt eget liv.  – Hun ringte meg ustoppelig, og jeg lyttet og lyttet. Til slutt ble det så tydelig for meg at hun aldri kom til å gjøre noe selv eller ta ansvar for sin situasjon, og at all den tid og omsorg jeg hadde gitt henne ikke hjalp noen av oss.  En gang de møttes til middag, klaget venninnen ustanselig - på maten, på kjæresten sin, på moren sin, på sjefen hun ikke tålte og på at hun hadde dårlig økonomi.  – Når sjekken kom, spurte hun hvordan jeg hadde det, lyttet knapt, og så samlet hun tingene sine for å dra. Etterpå satt jeg igjen med både regningen og en dyp følelse av tomhet. Jeg følte meg som en godt vridd vaskeklut for å si det slik. Den følelsen er vond, men den lærte meg å sette grenser, og det var siste gang jeg så henne. En «energityv» er ikke et klinisk begrep eller en diagnose, sier Moestue. – Men vi har alle kjent på kroppen noen som passer til merkelappen både personlig og profesjonelt. Slike relasjoner starter ofte med at en som ber om hjelp, en som stoler på deg, tar i mot dine råd, får deg til å føle deg sett og kanskje som den eneste som kan hjelpe dem. – Det er først senere at du oppdager at de «suger» energi, tid og oppmerksomhet ut av deg og at dette mønsteret ikke vil ta slutt før du er helt utbrent eller sier stopp, sier Moestue. Stadige konflikter og misforståelser stjeler enormt mye energi i hverdagen, bekrefter forfatter Thomas Erikson. Han har selv vært borti mange energityver og har nylig skrevet bok om nettopp disse. I boken skisserer han seks ulike typer energityper og hva som kjennetegner dem:  1. Perfeksjonisten 2. Dramaqueenen som forlanger rød løper 3. Voksenmobberen 4. Den passivt aggressive 5. Martyren som aldri får nok oppmerksomhet 6. Narsissisten: Størst, best og penest Tegnene på at du selv er en energityv Du kan også være en energityv uten å være klar over det selv, sier Erikson. – Absolutt. Et av de store problemene med selvinnsikt er at det er så lite av det der ute. De aller fleste av oss har store hvite områder i oss som vi egentlig ikke er klar over. Og vi er garantert energityver i noens øyne. Trikset er å lese rommet og prøve å tilpasse seg så godt du kan. Noen ganger oppfører vi oss på en måte som egentlig ikke sender energi oppover, snarere nedover. Og da er det viktig å kunne se seg selv i speilet. Ett tegn på at du selv stjeler energi fra andre, kan være at du snakker mer enn du lytter i en samtale, sier Moestue.  – Så hvis du er bekymret for at du kan være en av energityvene, så tenk litt over hvor mye tid du bruker på å snakke med en kollega kontra hvor mye de ender opp med å dele tilbake. Hvis det alltid er ubalanse som gjør at du kommer best ut av det, så er det et «rødt flagg». Og hvis du etter samtalen ikke kan huske noen ting av hva den andre sa, så kan det være et tegn på at du suger ut det du trengte av samtalen uten å gi tilbake.  Slik takler du dem Energityver er overalt. Alt avhenger av hvem du er og hvordan du takler dem. Noen blir gal av å møte en perfeksjonist, andre bryr seg ikke i det hele tatt, sier Erikson. – Trikset er å vite hvordan man skal takle hvilken type energityv. Hvis du reagerer sterkt på en mobber, trenger du en spesifikk strategi for det. Hvis problemet ditt snarere er en drama queen, så gjelder en helt annen løsning. Energityver er ofte mennesker som er dypt ensomme og som kanskje ikke har så mange gode, gjensidige relasjoner i livet sitt, mener Moestue. – De har umøtte psykologiske behov. Det er derfor du kan høre dem hele tiden snakke om sitt liv og sine problemer uten tilsynelatende bevissthet om hvordan det får andre til å føle. Det kan defineres som en enveis relasjon. Du vil legge merke til at de ikke nødvendigvis stiller mange nysgjerrige spørsmål om hva som skjer i ditt liv. Det er denne mangelen på gjensidig interesse som i utgangspunktet ender opp med at du føler deg oppbrukt. Moestue sier man må slutte og forvente at en «energityv» skal være annerledes enn de er. Hvis du er eksponert for slike personer over tid, blir du enten helt nedbrutt eller må lære deg å sette grenser. En god start på grensesetting er å begynne med å begrense tilgjengeligheten, sier hun. – Vi kan kanskje ikke kutte dem ut av livene våre, men vi kan begrense vår tid med dem. Vi kan også være mer ærlige på hva vi får ut av vennskapet. Spør deg selv: Hva var det som gjorde at jeg utviklet denne relasjonen? Og hva får jeg tilbake? Kanskje er det skjulte fordeler som tilgang til andre muligheter eller nettverk. Og kanskje mye drama får deg til å føle deg levende. Det er denne vennlige nysgjerrighet på deg selv som gir deg svarene akkurat du trenger.

Summary: Mange opplever å føle seg mentalt utmattet etter å være sammen med enertityver

Summary: Energityver er vanligvis ensomme og trenger oppmerksomhet

Summary: Ekspertene råder til å sette grenser og begrense tilgjengeligheten

Summary: Seks ulike typer energityver: Perfeksjonisten, Drama queen, Voksenmobberen, Den passivt aggressive, Martyren, Narsissisten


England-proffer om enorme forskjeller: – Norge har ikke klart å henge med

LONDON VG) Da Frida Maanum (24) tok steget inn i privatflyet og så 26 heltidsansatte fotballfolk, gikk det opp for henne at hun var med på noe «sykt». 24-åringen var en av tre norske kvinner på banen da Arsenal og Chelsea møttes til London-derby og toppkamp, som samlet 59.024 tilskuere og er ny rekord i Women’s Super League i England. – En syk utvikling å være med på. Det å være i et miljø der alle driver mot samme mål har jeg hatt som mål hele livet. Det er en helt spesiell satsing rundt damene, sier Maanum til VG. I øyeblikket er hun trolig en av damefotballens mest privilegerte. Maanum og Chelsea-duoen Guro Reiten og Maren Mjelde lever i en verden der interessen for kvinnefotball har skutt fart. For Maanum ble den første reisen til en Champions League-kamp tilbake i 2021 den første og største «a-ha»-opplevelsen. – Jeg skjønte at vi alltid reiste med vårt eget fly. Vi var 23 i troppen og i det flyet var det et støtteapparat på 26 personer. 6-7 assistenttrenere med hver sine oppgaver ned på detaljnivå og ikke personer som jobbet litt for herre- og litt for damelaget, men hundre prosent for oss. For meg var det bare sykt. Hun hadde akkurat reist fra svenske Linköping. Ikke var hun vant til å fly med laget, i hvert fall ikke annet enn rutefly. Hun var vant til en hovedtrener, en assistent og fysioterapeut på deltidskontrakt. – Jeg har veldig respekt for det man gjør i de klubbene med dårligere økonomi. Men i Arsenal er det en annen hverdag. Alle lever for at vi skal prestere. Margunn Haugenes ler og smiler godt på telefonen da VG videreformidler forholdene i  den engelske toppligaen for damer.  – Jeg skulle ønske jeg var født 30 år senere, sier den nå 53 år gamle norsklæreren fra Sørlandet. Haugenes ble olympisk mester i fotball med Norge i 2000 og ble samme år en av landets første kvinnelige fotballproffer i England. Hun fikk nemlig ta del i styrtrike milliardæren og nå avdøde Mohamed Al-Fayeds satsning på damefotball i London-klubben Fulham. Al-Fayed investerte stort og Haugenes omtaler det som en pionersatsing og eventyr i tre år. Laget var helprofesjonelle, som eneste lag i ligaen. De trente på dagtid, hadde gode fasiliteter og Haugenes anslår at hun hadde rundt en god norsk årslønn. De vant stort sett alt de spilte. Motstanderne var varierende og forholdene ikke alltid like gode, sier Haugenes. – Det var ganske kummerlige forhold på vinteren der. Det var jo nesten ikke lys på banen der. Dårlig med dusjer, i enkelte sto det et badekar inni. Men vi hadde noen gode happenings den gangen også. For eksempel mot Chelsea på Craven Cottage. I 2003 annonserte imidlertid Al-Fayed at damesatsingen ville bli trappet ned. Han viste til at sponsor- og publikumsinteressen var for dårlig. – Han ønsket jo at den satsingen skulle føre til at andre klubber skulle følge etter. Men det tok mer tid enn han trodde, sier Haugenes. Så «døde» damesatsingene England litt ut før det snudde voldsomt igjen – og eksploderte i 2022 (se faktaboks). Inne på «The Coronet» ljomer supportersangene utover hele lokalet. På draktene står det «Mead» og «McCabe», ikke «Saka» eller «Odegaard». VG er innom puben bare en time før London-derbyet søndag. Klokken er 11.30. Enkelte har fått sin første drink, andre er godt nede i den femte og sjette ølen. – For ti år siden var holdningen at «det er bare jenter, det er som 2. divisjon for menn». Men siden rundt 2018 har det skjedd noe. Folk mente ferdighetene var gode og verdt å se på, sier Beth – som bare ønsker å få fornavnet sitt omtalt. Beth har fulgt klubben en årrekke og damesiden i lang tid. Hun forteller at et av grepene for å få kvinnefotballen til å vokse i England, har handlet om at supportergruppene utveksler erfaringer med hverandre for å øke massen. – Det har handlet om at folk skal føle seg velkomne, derfor har vi supportertreff før og etter kampene. Det handler om å være veldig inkluderende. Få en familiefølelse, sier hun. I Arsenal trener Maanum på samme moderne anlegg som Martin Ødegaard. De bruker samme styrkerom og spisesal. Hver time av dagen handler om å bli litt bedre og restituere på best mulig vis.  I Norge virker veien dit lang. VG har skrevet om de usle kårene i nyopprykkede Kolbotn. De savner hjemmebane, dusj og toalett.  – Her er det ekstremt profesjonelt. Det er ingen som ikke lever av det. Alt er tilrettelagt for å lykkes. Det er en lang vei å gå for norsk fotball, ja, sier Guro Reiten til VG. Maren Mjelde (34) peker på at England har hatt enorm suksess med landslaget de siste årene.  – Det blir det store profiler av – i store klubber – og så hever tilskuertallene seg. Det har skjedd noe utrolig bra her. Men det er det som har skjedd på banen som gjør at det kommer mye folk.  Et større bilde av Norges situasjon kom frem i Aftenposten i 2021. Da var det kun 30 spillere i Toppserien som kunne leve av toppfotballen. VG spør Maanum hva hun tenker om tallene. – Det er selvfølgelig sykt å tenke på og en ganske trist detalj. De er avhengige av å ha skole eller ha noe ved siden av. Jeg håper jo at Norge kommer dit en dag at det blir bedre. Men det sier litt om hvor vi står i norsk toppfotball og sier noe om hvor langt unna vi er fra den realiteten som finnes der ute. – Utviklingen ute har vært ekstrem, men Norge har ikke klart å henge med på tempoet. Det går litt begge veier. Det må legges inn mer penger, men samtidig må jo klubbene og fotballen bli mer attraktivt for eksempel for sponsorer, sier Maanum, som understreker at hun ikke vet alt som skjer i Norge. En som definitivt vet mye om fotballpolitikk, pengestrømmer og muligheter er Lise Klaveness. I dag er hun fotballpresident. Men hun har også vært proff, levde av fotballen og spilte foran mange tusen på tribunen for Umeå, som var Sveriges beste klubb tidlig 2000-tall. – Rørende, veldig sterkt og overveldende, sier Klaveness om kampen Reiten, Mjelde og Maanum spilte søndag. Men for Klaveness er storkampen også en påminner om at norsk damefotball har langt igjen. I tillegg til eksemplene VG lister opp ovenfor, tenker Klaveness tilbake på kampen der Vålerenga sikret seriegullet mot Stabæk på Intility stadion i Oslo.  635 tilskuere møtte opp. Eller cupfinalen på Ullevaal Stadion mellom Vålerenga fra Norges største by og Rosenborg fra den tredje største. Dit kom 2687 tilskuere, ifølge forbundets egne tall. Det er cirka ti prosent av nasjonalarenaens kapasitet. – Vi er også opptatt av å få til en bølge. Norge har stått igjen på perrongen altfor lenge. Vi har blitt forbigått. Men du vil jo aldri løpe fort hvis du hele tiden tenker at du har blitt forbigått. Hvis noen løper forbi deg og du blir tatt igjen, det er jo en forferdelig følelse. I stedet må vi komme på offensiven. Tenke at vi skal ta igjen de andre. Så hvordan skal man nærme seg de beste ligaene, spør VG. Klaveness trekker frem Branns Champions League-gruppespill som en viktig faktor. Samtidig er slike eventyr forbeholdt få Toppserien-lag. Derfor gleder hun seg over en ny Europaturnering ved siden av Champions League som starter opp på damesiden. Men det er først sesongen 2025/2026. – Vi har ikke vært i nærheten. Men det er få ligaer i Europa som har vært nære England. Men det begynner å bli bedre andre steder. Vi vil henge på i Norge. Vi vil profesjonalisere ligaen. – Det er derfor vi er opptatt av å finne disse marginene og har opprettet for eksempel Europatoppen-prosjektet. Du vet jo ikke helt hvor du treffer, men vi må finne noen forløsende effekter, sier Klaveness.

Summary: Frida Maanum (24) deltar i den engelske Women’s Super League, hvor kvinnefotballen får stadig større interesse

Summary: Maanum og andre norske spillere som Guro Reiten og Maren Mjelde opplever en profesjonell hverdag i Arsenal og Chelsea

Summary: Englands suksess med landslaget og store profiler har ført til økt tilskuertall og interesse for ligaen

Summary: Norsk kvinnefotball er langt bak, og det er et stort gap mellom topp- og breddelagene i forhold til økonomi og fasiliteter

Summary: Fotballpresident Lise Klaveness ønsker å profesjonalisere Toppserien og henge på utviklingen internasjonalt


Jusprofessor: Russebuss-tilbud kan gi trøbbel

Russebuss.no tilbyr kommende russ å kjøpe busser til «under markedspris» for å unngå konkurs.   Kjøpet kan skape trøbbel for elevene senere, advarer jusprofessor. – Skulle selgeren av bussen gå konkurs, kan russegruppen risikere omstøtelse, sier Johan Giertsen.  Han er jusprofessor ved Universitetet i Bergen (UiB). Hvis elever kjøper busser til under markedsverdi, og selgeren senere slås konkurs, risikerer de å måtte levere bussen eller bussens verdi tilbake til konkursboet, ifølge jusprofessoren. Bussfix markedsførte seg lenge som en av Norges største leverandør av russebusser. Høsten 2022 endret de navn til russebuss.no og nå er det full stopp.  Firmaet sliter med økonomien og sier de vil forsøke en styrt avvikling for å unngå konkurs.  VG har vært i kontakt med flere russegrupper som har fått tilbud om å kjøpe en buss til odel og eie, mot at leiekontrakten kanselleres.  Og at firmaet bak, Innovatis AS, får beholde innskuddene.  VG har sett  tilbudet flere av de 11 russegruppene har fått. Der skriver firmaet at elevene får overta bussen til «langt under markedsverdi». Wilde Fjeldsæter (18) fra Halden er økonomisjef på en bussgruppe med 19 kommende russ. De skrev kontrakt for en måned siden, den 21. april.  De er en av gruppene som nå har fått tilbud om å kjøpe buss av selskapet, mot at kontrakten kanselleres. – Vi kommer trolig til å takke nei til dette. Vi fikk tilbud om å kjøpe en 15-metersbuss for 250.000 kroner. Pengene vi allerede har betalt inn skulle avregnes mot dette, sier Fjeldsæter.  Økonomisjefen sier firmaet fristet med at prisen var lav og at de sannsynligvis kunne selge igjen med gevinst, enten nå eller etter russetiden.  – Vi er veldig skeptiske til hele dette opplegget, det er vanskelig for oss å vurdere den prisen, vi kjenner heller ikke alle detaljer på bussen, sier hun.  Gruppen fikk en ukes frist, opplyser de.  Hun er kritisk til at de ble overtalt til å underskrive kontrakt for en måned siden.  – Vi forsøkte å stille noen kontrollspørsmål, men fikk bare betryggende svar tilbake. Vi stiller oss undrende til at økonomien i selskapet kunne stupe på drøyt tre uker. Nå sier de plutselig at det er fare for konkurs og de vil forsøke å hente inn penger ved å selge alle bussene og deretter avvikle alt. Det henger ikke helt på greip, sier hun.  Nå er gruppen, som kaller seg «Kudoz 2024», i villrede på hva de skal gjøre.  – Vi synes det er et stort ansvar å eie selv, samtidig hører vi fra tidligere russ at mange opplever problemer med forskjellige utleiefirmaer.  Russebuss.no ber elevene ta kontakt om noe er uklart. – Flere kunder er lei seg, men vi har fått mange positive tilbakemeldinger om at vi har vært åpne om situasjonen i god tid før russetiden 2024, sier Tobias Veiby. Veiby er salgsleder i Innovatis AS og forteller at de har svart på spørsmål etter beste evne. – Vi offentliggjorde valget om avvikling kun dager etter det ble besluttet. Vi avsluttet fra det sekundet all salgsvirksomhet, og trakk tilbake utsendte tilbud. Alle signerte avtaler er inngått i god tro om at driften skulle fortsette som normalt.  Veiby forteller at fokuset fremover er å finne gode løsninger for våre ansatte, kunder og leverandører. – Alle russegrupper har involvert foreldre og/eller jurister, og tar selv et frivillig valg rundt kjøp av buss, sier han og legger til: – Vårt mål er at selskapet ikke skal gå konkurs. Dersom vi får solgt busser og utstyr vil det være kapital til å tilbakebetale kreditorer. Jusprofessor Giertsen er enig med elevene som er kritiske til tilbudet.  – Russegruppen påtar seg risikoen for hva et fremtidig videresalg av bussen vil innbringe. Markedet for salg av slike busser kan være høyst usikkert frem i tid, sier Giertsen. Han sier at spørsmålet er om bussens kvalitet vil forsvare kjøpesummen, og at det vil ha stor betydning for russegruppens tapsrisiko:  – For eksempel om det kan være skjulte mangler som slår ut etter at gruppen eventuelt har akseptert tilbudet om kjøp, sier Giertsen. Han påpeker også en rekke andre usikre faktorer: vedlikehold, oppbevaring og eventuelle skatter og avgifter. At et firma frister elevene med at de kan overta busser til «langt under markedsverdi», kan få store konsekvenser dersom de likevel går konkurs, ifølge Giertsen. For da kan andre kreditorer klage og få omgjort handelen rettslig. – I forretningslivet utenfor «russe-bransjen» ville man trolig også lagt vekt på at tilliten mellom partene er svekket/brutt når den ene part plutselig melder om så store problemer at virksomheten må avvikles. Han har ett råd til elever som får slike tilbud: – Hvis russegrupper tross den høye risikoen vil vurdere å akseptere tilbudet, bør det søkes juridisk bistand før en eventuell aksept; enten advokat, eller et av de studentdrevne rettshjelp-tiltakene, sier Giertsen.  Under og etter fjorårets russetid, ble selskapet flere ganger omtalt av VG.

Summary: Russebuss.no tilbyr russ å kjøpe busser til «under markedspris» for å unngå konkurs

Summary: Jusprofessor Johan Giertsen advarer om potensielle problemer dersom selgeren går konkurs, og at russegruppen kan risikere omstøtelse

Summary: Russen risikerer å måtte levere bussen eller bussens verdi tilbake til konkursboet


Offentligt anställda måste få gratis kaffe

Det första många av oss gör när vi kommer till jobb är att ta en kopp kaffe. För nästan alla är kaffet på jobb gratis, det är något vi förväntas få av våra arbetsgivare. Men gratis kaffe är inte norm överallt. Speciellt inte om man jobbar som barnskötare eller undersköterska. I en av fyra kommuner erbjuds inte dessa grupper gratis kaffe på sina jobb. I Tibro och i Jönköping har man infört avdrag på lönen för de som vill ha kaffe, rapporterar tidningen Kommunalarbetaren. Skamligt och ynkligt Malin Ragnegård är ordförande i fackförbundet Kommunal. Hon reagerar starkt på tilltaget. – De borde skämmas om de inte kan ge sina anställda kaffe. Det är ynkligt, säger hon till Expressen. Finansminister Elisabeth Svantesson (M) har presenterat en svältbudget för välfärdens arbetare. 17 av 19 regioner förväntas göra stora nedskärningar i år. Men kaffet är inte den enda överdrivna lyxen som verkar ligga risigt till för välfärdens arbetare. Kaffe ger lojalitet I förra veckan rapporterades det att gratis frukt skulle dras in för vårdanställda inom Stockholms läns sjukvårdsområde. Men lyckligtvis stod sig beslutet inte länge. Redan vid lunchtid hade Region Stockholm ångrat sig. Det är inte bara doften, smaken och uppiggande effekter av kaffe och frukt vi lockas av. Dessa saker kan även ha en viktig inverkan på hur vi mår på våra jobb. Att samlas med sina kollegor för en liten paus från arbetets jäkt och slit har goda effekter för trivseln. Tidningen Vision har tidigare rapporterat om att visad uppskattning, exempelvis i form av gratis frukt och kaffe, gör att vi arbetar bättre och är mer lojala mot våra arbetsgivare. Det är en liten utgift som ofta är väldigt uppskattad av anställda, det menar i alla fall organisationspsykologen Oskar Henriksson. Folk blir mer lojala om man är schysst mot dem. Tänka sig. Behandlas som skit Det var tyvärr ganska längesen Sverige var schyssta mot välfärdens arbetare. Det är otacksamt, bortskämt och genant. Och det är svårt att förstå varför anställda i dessa yrken ofta behandlas som skit. Under pandemin fick vårdanställda några applåder som tack för att de räddade våra liv. Vi lärde oss uppenbarligen ingenting om deras värde. Det absolut minsta vi borde kunna göra är att se till att de får sig en gratis kopp kaffe innan deras arbetsdag drar igång.

Summary: Kommunalarbetare i Tibro och Jönköping får inte gratis kaffe på jobbet, en åtgärd som har kritiserats av fackförbundet Kommunal.

Summary: I Stockholm har även gratis frukt för vårdanställda hotats, men beslutet återkallades snabbt.

Summary: Aftonbladet ledare tror att det är dags att Sverige börjar visa sina välfärdsanställda att de är viktiga för oss.