Vitne til gisseldramaet: – Han skjøt én gang, skrådde over veien og kapret en bil som sto i ro

Bilen som ble kapret av gisseltakeren søndag kveld sto 5–600 meter fra der trafikkulykken skjedde i Kvernevikveien. – Jeg følte meg aldri truet, men i ettertid har jeg tenkt en del på det jeg opplevde. Det sier den godt voksne mannen som observerte mannen i 40-årene kort tid før gisselsituasjonen oppsto. – Jeg satt og så på en krimserie da jeg ble oppmerksom på blålysene fra en brannbil som sto nede i veien. Flere biler som kom til stedet valgte å snu. Jeg ble nysgjerrig, og gikk ned til brannbilen. «Det har vært en trafikkulykke lenger oppe i veien», sa brannmannskapene da jeg spurte, sier vitnet. Mens han sto der, kom en mann gående på gang- og sykkelstien. – Jeg tenkte naturligvis ikke noe over det. Det må jo være lov å gå tur. «Det har skjedd en ulykke», sa jeg til ham, men jeg fikk ikke noe svar. Rett etter at han hadde passert meg, hørte vi ett skudd. «Kom deg hjem», ropte brannmennene da, sier vitnet. – Bilen sto stille Vitnet, som er en godt voksen mann, gikk hjemover slik han hadde fått beskjed om. Oppi bakken stoppet han. – Jeg så da at mannen som hadde skutt gikk på skrå over veien og at han tok seg inn i en bil som sto der, sier vitnet. Selv så han ikke noe våpen, men sier til Aftenbladet at han reagerte på hvordan mannen holdt den ene hånden. Som om han hadde noe i den. – I motsetning til andre biler som altså hadde snudd da de så brannbilen, hadde denne bilen bare blitt stående, sier vitnet. Han ønsker ikke å stå frem med navn i denne saken. – Der og da visste jeg ikke at det jeg så var starten på gisseldramaet. Ting skjedde veldig fort. Kort tid etter at bilen hadde kjørt av gårde, var det 4–5 politibiler på stedet. «Han har et gissel», hørte jeg noen rope før jeg gikk inn, sier vitnet. Mistenkt for trusler Den kvelden fulgte han med på nyhetene, og klokka 23.20 søndag kveld kunne han lese om gisseldramaet som altså endte med at en mann i 40-årene ble skutt og drept av politiet. Vitnet kjente ikke avdøde. Mandag morgen var Spesialenheten og Kripos på plass på åstedet ved åpningen til Eiganestunellen. Det er sannsynlig at «gisselbilen» har kjørt ned Kvernevikveien, tatt til høyre ved Gabbas ut på Randabergveien og så ned i Eiganestunellen. Verken politiet eller Spesialenheten har ønsket å bekrefte dette. Mens Spesialenheten etterforsker skuddvekslingen som endte med at en mann ble drept, etterforsker politidistriktet det som skjedde tidligere på kvelden. Den avdøde mannen er mistenkt for trusler. Onsdag opplyste politiadvokat Emilie Netteland at politiet ikke kan utelukke at det opprettes flere straffesaker, blant annet knyttet til frihetsberøvelsen. Undersøker våpenet Flere av politibilene skal ha tatt opp jakten på «gisselbilen». I de første meldingene om gisselsituasjonen ble det opplyst at gisseltakeren skal ha skutt ut gjennom vinduet i retning politiet. I Spesialenhetens etterforskning har to politimenn status som mistenkt. Det var disse to som avfyrte skudd i forbindelse med gisseldramaet. Ifølge vitner avfyrte også gisseltakeren skudd i skuddvekslingen som oppsto. Thomas Arntsen, som er politifaglig etterforskningsleder i Spesialenheten, har så langt ikke ønsket å uttale seg om våpnene som er beslaglagt i saken. Våpenet til avdøde, som i Spesialenhetens etterforskning har status som fornærmet, er sendt til Kripos for undersøkelser. Avdøde er obdusert. Den foreløpige obduksjonsrapporten vil sannsynligvis være klar i løpet av morgendagen.

Summary: En mannlig vitne så gisseltakeren før han kapret en bil, omtrent 5-600 meter fra stedet hvor en trafikkulykke tidligere hadde skjedd i Kvernevikveien.

Summary: Etter at vitnet observerte gisseltakeren gående, hørte han et skudd og så mannen krysse veien og sette seg i en bil. Han fikk beskjed om å komme seg hjem av brannmenn på stedet.

Summary: Den avdøde gisseltakeren er nå mistenkt for å ha kommet med trusler. Politiet kan muligens opprette flere straffesaker, inkludert anklager om frihetsberøvelse, i forbindelse med hendelsen.

Summary: Våpenet til den avdøde er sendt til Kripos for undersøkelser. To politimenn har status som mistenkte etter at de skjøt under gisseldramaet.


ChatGPTs politiske slagside kan være uunngåelig. Den er til og med ønskelig, mener forsker.

Må ChatGPT være venstrevridd? KI-forsker hevder en viktig årsak er faktabaserte svar. En rekke ferske forskningsstudier ga samme resultat: ChatGPT utgir seg for å være nøytral. Men den er klart politisk venstrevridd. Nylig skrev Aftenposten at professor Jochen Hartmann mener språkmodeller bør trenes til å bli så nøytrale som overhodet mulig. Selskapet bak ChatGPT påstår at alle former for slagside er feil, ikke funksjoner. Professor Lilja Øvrelid påpekte at en pratebot som ChatGPT vil ha enorm påvirkningsevne over hele kloden. Men det er ikke sikkert nøytralitet er mulig. Kanskje er det ikke engang ønskelig. Kunstig intelligens-forsker Petter Törnberg ved universitetet i Amsterdam er en av dem som mener det. – Jeg tror ikke det finnes noen ekte politisk nøytralitet. Noe slikt er ikke engang ønskelig å oppnå, sier han. Svenske Törnberg peker på USA som eksempel. Der har du allerede valgt politisk side hvis du legger vekt på rasjonalitet og vitenskapelighet. Ideen om menneskeskapte klimaendringer kommer for eksempel fra vitenskapen. Politiske miljøtiltak for å dempe klimaendringer er dermed både basert på vitenskap og venstrevridde, påpeker han. – Burde modellen av den grunn unngå å ta stilling til klimaendringer? Burde den være «nøytral» overfor nynazistiske grupper også, spør Törnberg retorisk i en e-post til Aftenposten. Bør ikke spille på følelser Retorikk-ekspert og USA-kjenner Kjell Terje Ringdal ved Høyskolen Kristiania peker på at fakta betyr ulike ting for ulike deler av befolkningen. – Typiske Trump-aktige appeller er følelsesbaserte. De er som regel ikke belagt med fakta. Mottagerne av en slik appell etterlyser ikke argumenter. De ser bare på hvem som kommer med påstanden, sier han. Ringdal har ikke sansen for å gjøre prateboten mer følelsesorientert, selv om dette ville kommet konservative velgere i møte. Han tror det ikke bare vil være negativt om folk lar seg påvirke av ChatGPT. – Det er jo interessant at de bevisst har injisert saklighet og argumentasjon i teknologien. Sånn sett vil den kanskje være den ideelle argumentative ressursen i offentlig debatt, fordi den søker fakta mer enn populisme. – Men det er vel ikke demokratisk når den ikke er representativ for befolkningen? – Det blir nesten som å spørre om det er greit at Dagsrevyen lager saklig informasjon til velutdannede mennesker. Hvis tjenester som ChatGPT blir dominerende, kan det se ut som populistene nok en gang blir overlatt til seg selv – på godt og vondt, sier han. Egne prateboter for ulike syn? En måte å kompensere for slagside på, vil være å utvikle ulike prateboter for ulike målgrupper. Petter Törnberg påpeker at det allerede arbeides med språkmodeller tilpasset enkeltbrukere. – Dette bekymrer meg dypt. Vi kan lett skape skreddersydde ekkokamre for enkeltpersoner, tror Törnberg. Han frykter at språkmodeller, akkurat som sosiale medier før dem, blir en ny slagmark for geopolitisk kamp. Det betyr at ulike versjoner av «sannheten» fremmes av motstridende grupperinger. En gruppe Stanford-forskere undersøkte hvor representative meningene til ChatGPT er. Som flere andre grupper fant de at modellen konsekvent er politisk venstrevridd. Men de fant også at det var én gruppe som fremfor alle hadde sammenfallende meninger med ChatGPT: de høyt utdannede. Høyt utdannede har kanskje lært mer om vitenskapelige resultater, og dermed er de mer på linje med det som regnes som fakta. Det store spørsmålet blir likevel om en språkmodell bør trenes til å være mindre faktabasert bare for å være representativ. Ikke nødvendigvis venstrevridd Men det er faktisk motstridende og ikke endelig kartlagte prosesser som ligger bak venstrevridningen. Selv om det kan synes opplagt at en pratebot må være faktabasert, er det ikke nødvendigvis gitt at det var dokumentene den først ble trent på som gjør den venstrevridd. Stanford-forskerne gjorde nemlig funn som tyder på at venstrevridningen til ChatGPT ikke kom fra treningsmaterialet.  De målte ChatGPTs holdninger etter at den var ferdig med å studere treningsmaterialet sitt, men før den ble trent opp av mennesker til å svare hjelpsomt.  Da viste det seg at modellen var høyrevridd før treningen. Muligens kan dette skyldes at treningsmaterialet inneholdt store mengder foruminnlegg, der både konspirasjonsteorier og ikke-vitenskapelig fremstilling av for eksempel klimaendringer florerer. Ifølge forskerne ble ChatGPT venstrevridd først etter at mennesker hadde trent den til å nå sitt mål om å være «ærlig, hjelpsom og harmløs». Dette gjøres ved at mennesker gir tommel opp og tommel ned på modellens responser. En mulighet er at holdningene til disse menneskene kan ha «farget av» på prateboten, uten at trenerne selv har vært klar over det. Et interessant funn fra Microsoft er at denne menneskelige treningen også gjorde modellen mindre kompetent og mindre intelligent. Dette kom frem i et foredrag av Microsoft ved MIT. Microsoft-forskerne sjekket intelligensen til den nyeste motoren i ChatGPT (GPT-4) flere ganger i løpet av månedene som gikk mens modellen ble trent. Intelligensen til ChatGPT ble lavere jo mer hjelpsom den ble. Vi lar oss påvirke Men blir folk påvirket av en språkmodell med slagside? En studie fra Cornell University tyder på det. Forsøkspersoner fikk i oppgave å skrive et essay om et felt som ikke var politisk ladet. Til å hjelpe dem hadde forskerne laget en skriveassistent som automatisk kom med forbedringsforslag under skrivingen. Oppgaven handlet om hvorvidt sosiale medier er et gode for samfunnet eller ikke. Deltagerne visste ikke at de ble delt i to grupper. Den ene gruppen brukte en språkmodell som hadde slagside for sosiale medier. Den andre hadde slagside mot. Funnene var slående. I svar som hadde fått «hjelp» av en negativ kunstig intelligens, var dobbelt så mange forsøkspersoner negative til sosiale medier. Da deltagerne etterpå ble spurt om sine egne meninger uavhengig av essayet, var svarene også kraftig påvirket av språkmodellens slagside.

Summary: Flere forskningsstudier viser at AI-chatboten ChatGPT er politisk venstrevridd

Summary: Nøytralitet kan være umulig eller uønsket, mener Petter Törnberg, KI-forsker ved Universitetet i Amsterdam

Summary: ChatGPT kan påvirke mennesker og deres meninger, ifølge studie fra Cornell University


Regjeringen skrur opp drivstoffavgiftene. Men det skal likevel bli billigere å eie bil.

Regjeringen lover ny politikk som skal kutte 6,4 millioner tonn CO₂ innen 2030. Planen inkluderer økte drivstoffutgifter. Men et annet kutt skal sikre at bilister flest likevel kommer bedre ut i kroner og øre.  Støre-regjeringen har lovet å redusere avgifter som rammer folk flest, som drivstoffavgifter. Nå går regjeringen likevel aktivt inn for å øke pumpeprisene ved å øke drivstoffavgiftene.  Samtidig skal regjeringen sørge for bilister kompenseres med kutt i andre avgifter – slik at de ikke taper penger på avgiftsøkningen. – 98 prosent kommer til å oppleve at kostnadene ikke går opp, men ned, sier finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp).  Årsaken til grepet er klima. Regjeringen lover at den har funnet politiske svar på Norges klimaforpliktelser overfor EU. Disse legges frem i statsbudsjettet fredag.  – Nå har vi en grundig og troverdig plan for å nå våre klimamål frem til 2030. Samtidig skal klimaomstillingen være rettferdig, og det er økonomisk krevende tider for mange. Det tar vi hensyn til i dette budsjettet.  Det sier statsminister Jonas Gahr Støre (Ap). Sammen med finansminister Trygve Slagsvold Vedum og klimaminister Espen Barth Eide treffer de Aftenposten på Stortinget for å fortelle om planen.     Øker drivstoffavgiften De vil ikke dele hele planen før fredag. Men i grove trekk går det ut på at flere som til nå ikke har betalt CO₂-avgift, må gjøre det fremover, samt økt bruk av biodrivstoff og innføring av nye klimakrav. Men de ser seg tjent med å ta ut en kontroversiell del av statsbudsjettet i forkant: hva regjeringen gjør med drivstoffavgiftene. Regjeringens mål er å tilpasse klimapolitikken til dyrtid. De økte drivstoffavgiftene skal kompenseres med et kutt i trafikkforsikringsavgiften.  En typisk eier av et kjøretøy med forbrenningsmotor vil dermed komme bedre ut på 2024-budsjettet, forsikrer Vedum.  Likevel vil regjeringens pakke stimulere til mindre bilkjøring og redusere utslipp, forsikrer Eide.      Trafikkforsikringsavgiften – tidligere kalt årsavgiften – er den samme uansett hvor mye du kjører. Mens det naturlig nok ikke er slik med økte drivstoffavgifter. I kroner og øre ser det slik ut:  Vedum sier at man må kjøre en vanlig bensinbil over 40.000 kilometer for at en bilist totalt sett skal komme dårligere ut.  Den gjennomsnittlige kjørlengden i Norge var 11.927 kilometer i 2022.  Han er dessuten opptatt av at det ikke skal straffe seg å holde en gammel fossilbil ved like.  – Men når du kjøper nytt, skal det lønne seg å kjøpe elbil.  – Litt smartere å ta bussen Espen Barth Eide sier at endringene også kan gi folk et dytt til å reise kollektivt.  – Når du skal bestemme deg for bil eller buss om morgenen, så er det litt smartere å ta bussen, fordi selve kjøreturen er litt dyrere. Vedum understreker at de fleste bileiere vil oppleve en senking av utgiftene.  – Vi ser nå at klimapolitikk skaper stor motstand i andre europeiske land. Det er vi opptatt at ikke skal skje her.  – Det blir billigere å ha en bil i garasjen, men dyrere å tanke den?  – Ja, svarer Eide.  – Ja, men da skal du tanke den veldig, veldig mye. Så du kan bruke den veldig aktivt om du vil, uten at kostnadene øker, sier Vedum.  – I regjeringsplattformen lover dere at drivstoffavgiftene skal settes ned. Mener dere nå at det ikke går an å gjøre det og samtidig nå klimamålene?    – Det står også i Hurdalsplattformen at vi skal trappe opp CO₂-avgiften til 2000 kr. Det som er viktig, er det totale regnskapet for bilister, sier Vedum.  Han viser til at regjeringen og budsjettpartner SV i fjor høst fjernet en viktig drivstoffavgift for bygg- og anleggsbransjen.  En plan for å nå klimamålene For å komme i mål med klimasamarbeidet med EU må Norge kutte klimagassene med 16,5 millioner tonn i såkalt ikke-kvotepliktig sektor innen 2030, ifølge Klima- og miljødepartementet.  Regjeringen lover at den fredag legger frem nye klimatiltak som vil kutte utslippene med 6,4 millioner tonn frem til 2030. Sammen med allerede vedtatt politikk mener regjeringen at Norge da vil overoppfylle forpliktelsene overfor EU og kutte til sammen 17,3 millioner tonn innen 2030.

Summary: Støre-regjeringen planlegger å øke drivstoffavgiftene, men lover kompensasjon gjennom reduksjon i andre avgifter.

Summary: Økningen i drivstoffavgiftene skal sammen med annen ny politikk gi et kutt på 6,4 millioner tonn CO₂ innen 2030 og hjelpe Norge å møte klimaforpliktelsene til EU.


S-toppens känga till regeringen: Vi står ensamma i vårdkrisen

Den svenska sjukvården går på knäna och i väntan på besked om mer pengar från regeringen varslar regioner om uppsägningar. Finansregionrådet Aida Hadzialic (S) lovar krisen till trots att stockholmarna ska få den vård de behöver. – Jag kommer att göra allt jag kan för att vi ska ge vård efter behov. Den svenska sjukvården är i kris.  Inflationen i kombination med ökade pensionskostnader gör att Sveriges kommuner och regioner, SKR, räknar med ett underskott på 24 miljarder kronor för landets regioner. Varsel och anställningsstopp avlöser varandra. I Stockholm är det Socialdemokraternas Aida Hadzialic som är högsta ansvariga politiker för vården. I form av finansregionråd sätter hon ramarna för budgeten, som stöds av Centerpartiet, Miljöpartiet och Vänsterpartiet. – Mitt löfte är att jag kommer att göra allt jag kan för att vi ska ge vård efter behov, säger Aida Hadzialic. ”Står ensamma i krisen” På måndagen kom finansminister Elisabeth Svantesson (M) med nya prognoser om det ekonomiska läget, som fortsatt går i moll. Beskedet till kommunerna och regionerna var samma som tidigare. – Vi har sagt hela tiden att vi inte lämnar dem i sticket. Det kommer vi inte att göra. Vi kommer att återkomma och vi är beredda att skjuta till medel, sa finansministern på en pressträff. Statsminister Ulf Kristersson (M) meddelade på torsdagen att han inte kan garantera att det inte blir några varsel i vården, trots att han bara för ett par veckor sedan sa att regeringen och SD kommer att lägga fram en budget som ”kommer se till att vi inte säger upp människor i den svenska sjukvården”. Aftonbladet träffar Aida Hadzialic på hennes arbetsrum i Landstingshuset på Kungsholmen. Hon är inte imponerad av regeringens besked. – De har alltså gett oss 3 miljarder kronor i nya pengar till regionsektorn samtidigt som SKR gör en bedömning att sektorn går back med 24 miljarder. För Region Stockholms del handlar det om att vi har fått ungefär 700 miljoner i nya pengar från regeringen samtidigt som vi har ett hål på 10 miljarder. – Jag skulle vilja säga att vi står ensamma i krisen. De 3 miljarder som Aida Hadzialic hänvisar till är de generella bidragen till regionerna som regeringen skjutit till för 2024. Utöver det finns också ett sektorsbidrag på 3 miljarder kronor och ett antal riktade bidrag. ”Blir inga varsel” Region Stockholm gör ett underskott på 4 miljarder kronor. Det sätter press på vården. Då har skatten ändå höjts med 30 öre till 12.38 kronor per intjänad hundralapp, patientavgifter har också höjts liksom priset i kollektivtrafiken.  – Vi har tagit till den här extraordinära kombinationen av åtgärder för att vi inte ska ha några massvarsel i vår region, säger Aida Hadzialic. – Vi har spänt bågen så långt det bara går. Om du lovar att det inte blir några varsel, varför skulle regeringen då skjuta till mer pengar till er? – Det blir inga varsel för att vi har tvingats vidta extraordinära åtgärder för det, men så kan man inte göra år efter år utan att ekonomin urholkas på sikt och jag vill inte tvingas överbeskatta Stockholm. Staten måste ta sitt ansvar. Varför inte höja skatten ännu mer? – Att höja skatten var ingenting som koalitionen som jag företräder egentligen ville. Stockholm har redan hög skattesats och vi har gått till val på att städa och sanera efter Moderaterna. Men vi hamnade mitt i den värsta ekonomiska krisen som har drabbat Sveriges regioner sedan början på 90-talet. Givet det samarbete vi har både med Centerpartiet och Vänsterpartiet så har vi gjort avvägningar i skattenivån. Du stänger inte dörren för att höja skatten ännu en gång? – Jag öppnar snarare för en skattesänkning framåt, vid rätt tillfälle. Tar ställning i intern debatt om ekonomin I somras gick S ut och krävde att de generella statsbidragen till regionerna ska följa en fast indexering. Indexeringen kan öka förutsägbarheten och ska täcka ökade kostnader som kan uppkomma på grund av ökad inflation. – Jag önskar att vi hade infört en indexering under den tiden som vi hade regeringsmakten, säger Aida Hadzialic. Drev du på för det då? – Ja, jag tror jag lyfte det i olika sammanhang. S räknar med att en indexering skulle kosta 11 miljarder kronor för 2024. Det innebär att en stor del av reformutrymmet äts upp av förändringen. Inom S pågår en debatt om partiet ska driva på för att ändra det finanspolitiska ramverket så att staten kan låna upp mer pengar för att investera i infrastruktur, bostäder, försvar och inte minst välfärden. S-ledningen har hittills inte nappat. I stället för ett underskottsmål vill man ha ett balansmål. Det frigör mer pengar än dagens överskottsmål, men inte lika mycket som ett underskottsmål. Aida Hadzialic håller sig till ledningens linje. – Jag tror att ett underskottsmål hade varit dåligt, för det hade riskerat att urholka ekonomin på sikt, och det finns inget självändamål med att underskottsfinansiera. Gå med i vår opinionspanel Vill du vara med och svara på Demoskops undersökningar där vi tar reda på vad svenska folket tycker om exempelvis samhällsfrågor och politik? Resultat presenteras bland annat i Aftonbladet. Det är frivilligt att svara, du är anonym och kan gå ur när du vill. Klicka på länken för att anmäla dig.

Summary: Svenska sjukvården är i kris och regioner varslar om uppsägningar p.g.a. förväntat underskott på 24 miljarder kronor.

Summary: Aida Hadzialic, finansregionråd i Stockholm, lovar god vård för alla trots krisen. Hon kritiserar regeringen för att regionerna har fått 3 miljarder kronor samtidigt som SKR bedömer att sektorn går back med 24 miljarder.

Summary: Hadzialic planerar inga varsel men uppmanar staten att ta ansvar, och öppnar möjligheten för framtida skattesänkningar.


Tobias Santelman og Anders Baasmo spiller i ny norsk krigsfilm

Tobias Santelman, Anders Baasmo og spillefilmdebutant Heidi Ruud Ellingsen har hovedrollene i den nye norske krigsfilmen «Konvoi», som får premiere allerede i år. – For meg er «Konvoi» et drømmeprosjekt som både krever det ypperste av meg som regissør, og samtidig lar meg fordype meg i en tid som fortsatt berører sterkt. Jeg har vært opptatt av norsk krigshistorie helt siden bestefaren min begynte å fortelle meg historier fra krigen som 6-åring, sier filmens regissør Henrik Martin Dahlsbakken (33) til VG. «Konvoi» blir «Munch»-regissørens største prosjekt noensinne. Det er Fantefilm, som tidligere har stått bak storfilmer som «Bølgen», «Skjelvet» og «Nordsjøen», som produserer filmen. Heller ikke de har hatt en større oppgave tidligere.  – Vi snakker aldri om tall konkret, men kan bekrefte at dette er vår største produksjon hittil, opplyser Fantefilm overfor VG.  Til sammenligning kostet «Nordsjøen» rundt 70 millioner kroner. «Krigsseileren», som ikke ble produsert av Fantefilm, lå på cirka 110 millioner. «Konvoi» får premiere 25. desember 2023.  Innspillingen av filmen avsluttes i disse dager. Filmen er inspirert av virkelige hendelser og handler om et av de største dramaene som utspant seg på havet under andre verdenskrig. Slik beskrives den av Fantefilm:  Sommeren 1941 virket Hitlers krigsmaskin ustoppelig. Etter å ha underlagt seg store deler av Europa, invaderte Tyskland nå Sovjetunionen. De allierte ble tvunget til å hjelpe russerne. Konvoier av lasteskip fylt til randen med krigsmateriell begynte den farefulle ferden fra Island til Murmansk. Vanlige sjømenn uten noen form for militær erfaring sto plutselig ansikt til ansikt mot den tyske overmakten i det iskalde arktiske havet. Med livet som innsats la de ut på det som ble kalt «Verdens verste sjøreise». Tobias Santelmann og Anders Baasmo bekler to av hovedrollene. De to tungvekterne i norsk film- og TV-bransje kan begge skilte med Amandaprisen for «årets mannlige skuespiller», for sine prestasjoner i «Mordene i Kongo» (2018), «Buddy» (2003) og «Welcome to Norway» (2016).  Med seg på laget får de Heidi Ruud Ellingsen, som spillefilmdebuterer i «Konvoi».  Hun er en av Norges største musikalartister. I tillegg til de tre hovedrollene er andre sentrale skuespillere i filmen Jon Ranes, Preben Hodneland, Kristian Repshus, Olav Waastad, Adam Lundgren, Jakob Fort, Fredrik Stenberg og Tord Kinge. «Konvoi» var egentlig planlagt å produseres tidligere, men coronapandemien satte en stopper for det.  Dagsavisen meldte den gang at produsentene i Fantefilm oppga følgende grunn: Det er med tungt hjerte at vi må informere dere om at vi har besluttet å utsette opptakene på «Konvoi». Gitt den pågående pandemien og all usikkerhet knyttet til nye varianter, nye karanteneregler og nedstengning her i Norge og i Europa, medfører det for store utfordringer å gjennomføre produksjonen Men nå er altså filmen snart i boks. 1. juledag kan den ses på kino.  Se flere film- og serienyheter på VGTV:

Summary: Norsk krigsfilm «Konvoi» får premiere 25. desember 2023

Summary: Regissør Henrik Martin Dahlsbakken kaller dette et drømmeprosjekt

Summary: Produsert av Fantefilm, deres største produksjon hittil

Summary: Filmen er basert på virkelige hendelser fra andre verdenskrig

Summary: Coronapandemien førte til flere utsettelser i produksjonen


Två döda efter skottlossning i Sandviken

Två personer har dött och två har skadats efter en skjutning på en pub i Sandviken under torsdagskvällen. – Den misstänkta måltavlan är en av dem som har avlidit, säger polisens presstalesperson Magnus Jansson Klarin till TT. De två döda är båda män i 20- respektive 70-årsåldern. Klockan 22.18 på torsdagskvällen larmades polisen till Hyttgatan i centrala Sandviken. Flera polispatruller arbetade på platsen för att utreda ett ”grovt brott” som inträffat. Platsen spärrades av och förhör hölls med vittnen.  Strax innan klockan 01 uppgav polisen att flera personer förts till sjukhus. Enligt uppgifter till  P4 Gävleborg rörde det sig om en misstänkt skottlossning på en pub, något polisen bekräftar under fredagsmorgonen. När polisen kom till puben hittades fyra personer skjutna. Två av dem med livshotande skador. – Vi misstänker att det är en person som var måltavlan, de andra tre som har blivit träffade ska ha befunnit sig på platsen. Det kan dock framkomma andra saker senare. Skjutningen inträffade på en restaurang, säger säger Magnus Jansson Klarin, presstalesperson på polisen. Vid 09.05-tiden under fredagsförmiddagen meddelade polisen att de två personerna som fick livshotande skador har dött. Anhöriga är underrättade. De två döda är båda män i 20- respektive 70-årsåldern. De två skadade är en kvinna i 20-årsåldern och en man i 45-årsåldern. Polisen uppger för TT att den misstänkta måltavlan är en av de två som har dödats. – Den misstänkta måltavlan är en av dem som har avlidit. Dessvärre är den andra alltså en person som inte hade något med det här att göra, säger Magnus Jansson Klarin till TT. Polisen utreder händelsen som två fall av mord. Vittnesuppgifter: Såg fyrhjuling Vittnen berättar för Gefle Dagblad att de ska ha sett en fyrhjuling komma till platsen, och sedan hört skottliknande ljud. – Vi har skickat ut fem stycken ambulanser totalt. Läget nu är att två är förda till sjukhus och det är fortfarande ambulanser på plats, sa Ola Nilsson vid SOS alarm till Aftonbladet vid midnatt.  Polisen var under kvällen och natten mycket förtegen om händelsen, och ville inte kommentera uppgifterna om skottlossning. En plats spärrades av i anslutning till Hyttgatan i centrala Sandviken. Sent jobbade polisens tekniker inne i pubens lokaler. En polishelikopter sökte också över området.  – Vi utreder eventuella kopplingar till andra skjutningar och våldsbrott, säger Magnus Jansson Klarin. Polisen: Vill ha iakttagelser Polisen ville inledningsvis inte svara på om några personer var skadade eller om någon var gripen.  Under morgonen har polisen inte någon misstänkt gripen för skjutningen.  Den som har uppgifter till polisen ska höra av sig på telefonnummer 114 14.  – Vi vill jättegärna ha kontakt via 114 14 om man gjort iakttagelser av det här, säger Fredrik Lindström, RLC-befäl på polisregion Mitt, vid 5.30-tiden på fredagsmorgonen.  Rikspolischef Anders Thornberg kommenterar dödsskjutningen i ett pressmeddelande.  – Våra tankar går i första hand till de oskyldigt drabbade och till de anhöriga. Det är ett hänsynslöst dåd som har inträffat och vi kommer göra allt för att gripa de skyldiga. Jag har varit i kontakt med regionpolischefen i region Mitt.

Summary: Två personer dödades och två skadades i en skjutning på en pub i Sandviken på torsdagskvällen. Polisen misstänker att en av de skjutna var det faktiska målet.

Summary: Vittnen rapporterar om en fyrhjuling på platsen och skottljud. Platsen spärrades av och utredning pågår, men ingen har ännu gripits.

Summary: Polisen efterlyser allmänhetens tips och iakttagelser gällande händelsen, och undersöker eventuella kopplingar till andra skjutningar och våldsbrott.


Her ble han pågrepet: – Trodde han hadde roet seg

NORESUND (VG) Lørdag kveld ble mannen på 32 år pågrepet for drapet, eller medvirkning til drapet av Jonas Aarseth Henriksen. Bekjente sitter igjen som spørsmålstegn.  Han er så langt den fjerde siktede i saken. – Pågripelsen fant sted uten dramatikk ved en bensinstasjon i Noresund lørdag kveld, opplyser politiadvokat Tine Henriksen i en pressemelding. Søndag bekrefter politiet at siktelsen er drap, eller medvirkning til drap. Forsvarer Arve Andre Larsen forteller til VG at klienten hans nekter straffskyld.  – Han tar det seriøst. Det er en alvorlig siktelse og en alvorlig sak. Klienten vår er preget av det, som enhver ville blitt. Mandag formiddag opplyser politiet at mannen samtykker til varetektsfengsling. – Krasjet med en annen bil  Ifølge vitner Ringerikes Blad har snakket med skal politiet ha benyttet seg av sivilbil.  – Trafikken stoppet helt, og det så ut som den sivile bilen var plassert i veien og hadde krasjet med en annen bil. Deretter så vi uniformert politi gå til bilen de hadde stoppet og satte håndjern på sjåføren, forteller de. Vitnene forteller avisen at de hadde observert det de mistenkte var en sivil politibil gjemt 500 meter fra bensinstasjonen tidligere på kvelden. Det skal være samme bil de så i 19-tiden da politiet pågrep den siktede. Vitner VG har pratet med forteller at politiet parkerte bilen den siktede kjørte utenfor Shell-bensinstasjonen på Noresund.  Den siktede er ikke eier av bilen. VG har vært i kontakt med eieren, som ikke ønsker å kommentere saken. – Et stort spørsmålstegn VG har også vært i kontakt med en kollega av den siktede. Han forteller at ingenting tydet på at den siktede var involvert i drapet på Henriksen før i dag tidlig. – Jeg har aldri hørt han nevne navnet til Jonas. – Jeg sitter bare som et stort spørsmålstegn, sier kollegaen til VG. Kollegaen sier han er sjokkert over det han har hørt søndag morgen. – Det er jo en veldig kjedelig sak, en veldig trist sak for alle involverte. Den siktede har hjulpet til i forretningen i en periode preget av sykdom, forteller kollegaen. – Han har vært veldig flink med papirer og har fulgt opp det han har sagt. Alt har vært grønt og fint. Den siktede 32-åringen har tidligere straffehistorikk. Han er blant annet dømt for vold mot ekssamboeren sin. – Ting har vært stille nå i 2–3 år. Jeg trodde han hadde roet seg. Hvis ikke hadde jeg ikke dratt han med meg eller latt han jobbe her.  Jonas Aarseth Henriksen ble funnet drept 17. august i år.  Totalt er fire personer så langt pågrepet og siktet for drap eller medvirkning til drap.

Summary: En 32 år gammel mann ble lørdag kveld arrestert, mistenkt for drap eller medvirkning til drapet på Jonas Aarseth Henriksen.

Summary: Arrestasjonen fant sted ved en bensinstasjon i Noresund, og politiet bekreftet søndag at mistanken er for drap eller medvirkning til drap.

Summary: Forsvareren til den siktede, Arve Andre Larsen, sier til VG at hans klient nekter straffskyld.

Summary: Vitner har fortalt til Ringerikes Blad at politiet benyttet en sivil bil under arrestasjonen.

Summary: Den siktede har tidligere straffehistorikk, inkludert en dom for vold mot sin ekssamboer.


Jusprofessor Mads Andenæs tror at justisminister Emilie Enger Mehl (Sp) må gå av etter NSM-skandalen.  Direktør Sofie Nystrøm i Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) gikk fredag av fordi etaten hadde tatt opp et ulovlig lån på 200 millioner kroner. Justisminister Emilie Enger Mehl (Sp) er som sjef for Justisdepartmentet ansvarlig for NSM i økonomiske og administrative spørsmål.  – Jeg kan ikke forstå hvordan justisministeren skal overleve dette, sier jusprofessor Mads Andenæs til NRK. Han sier at hun har ansvaret for meget grove regelbrudd på hennes departements ansvarsområde. Han tror ikke at Mehl er justisminister om et par måneder.  VG har bedt Andenæs om å utdype sitt syn om Mehls fremtid.  – Hvorfor kan hun ikke overleve det? – Det er hennes ansvar. Det er det mest alvorlige regelbruddet i norsk forvaltning av denne typen som jeg er kjent med. Det har ikke skjedd før, utdyper Andenæs til VG.  Han sier at selv om hun kanskje ikke er mye å klandre, så er hele poenget at hun har ansvaret. I det norske demokratiet «kjenner Stortinget kun statsråden». Det betyr at statsråden har det politiske ansvaret for alle feil som begås under dem. – Slik er reglene. Jeg mener det er rimelig klart at hun har ansvaret i de parlamentariske reglene, sier Andenæs.  – Da bør hun gå?  – Jeg har ikke normativt syn på det. Men slik er reglene, sier han.  Mehl sier til NRK at det ikke er hun som vurderer sin egen tillit, men statsministeren. Justisdepartementet henviser til Mehls svar til NRK for å kommentere saken.

Summary: Jusprofessor Mads Andenæs tror justisminister Emilie Enger Mehl (Sp) må gå av etter NSM-skandalen

Summary: Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) tok ulovlig lån på 200 millioner kroner, direktør Sofie Nystrøm gikk av

Summary: Mehl er ansvarlig for NSM i økonomiske og administrative spørsmål som sjef for Justisdepartmeentet

Summary: Andenæs sier at dette er det mest alvorlige regelbruddet i norsk forvaltning han kjenner til

Summary: Mehl sier til NRK at det er statsministeren som vurderer hennes tillit, ikke henne selv


Slår alarm om unge og rus: – Skremmende utvikling

Politiet advarer om nettverk som rekrutterer mindreårige til å selge. Natteravnene er bekymret over at barn ned i 14-årsalderen ruser seg på åpen gate – også i små bygder. I juni 2020 døde 19 år gamle Ronja av en MDMA-overdose i finnmarkskommunen Berlevåg.  Blant de drøyt tusen innbyggerne i den lille bygda, har VG snakket med flere som mener det nå er lettere å få tak i narkotika enn alkohol. Politiet opplever en økning av unges bruk av narkotika over hele Finnmark, sier påtaleleder Morten Daae i Finnmark politidistrikt. – Informasjonen vi får fra kommuner og samarbeidspartnere er at det er en betydelig økning, og at ungdom har en oppfatning om at det nå er lovlig og at det er mye «rekreasjonsbruk» som oppleves som ufarlig. Men Berlevåg skiller seg ikke spesielt ut fra resten av landet. Rekrutterer unge – Vi snakker med en god del ungdommer når vi er ute i helgene, og talen er klar: De vet alle hvor man kan få tak i narkotika, sier Lars Norbom. Han er tidligere fengselsbetjent og nåværende generalsekretær for Natteravnene i Oslo. I Karmøy slo Natteravnene nylig alarm i Haugesunds Avis om rusbruken blant unge, og barn ned i 14-årsalderen som ruser seg og selger narkotika på åpen gate. Norbom erfarer at det også er tilfellet i Oslo og andre steder i landet.  – Vi fører ikke statistikk, så det er igjen vår opplevelse, men det vi hører fra ungdommene er at mange av de som selger selv er mindreårige. Det virker som om bakmennene bruker ungdom til å selge fordi de ikke kan straffes på samme måte som voksne. I Oslo får Nettpatruljen daglig tips om kontoer på Snapchat og Instagram som tilbyr ulovlige rusmidler, opplyser Rune Solberg Swahn, politiinspektør og leder for Oslopolitiets forebyggende enhet.  Også politiet ser nettverk som målbevisst forsøker å rekruttere unge til å selge narkotika - spesielt gutter. – Dette er en av grunnene til at jobbtilbud, fritidstilbud og sterke og gode krefter i familien og hos andre voksne er viktig. Lars Norbom opplever at holdningene til vanlig, ressurssterk ungdom har endret seg når det gjelder ulovlige rusmidler.  – Etter 25 år på gaten er det ikke mye som sjokkerer meg. Men at vi får beskrevet den samme problemstillingen i en liten bygd som i en storby, er en skremmende utvikling. Men at «alle» ungdommer bruker narkotika kan være en farlig konklusjon å trekke, legger han og Swahn til.  Kokainbruken øker I sommer publiserer VG+ en rekke artikler om norsk ungdom og rus. Ronja (19) var ofte den første som dro hjem fra fest, men så kom den lyse juninatten i Berlevåg som aldri tok slutt. Det siste hun googlet var «Er MDMA farlig?». Les hele historien her: Ronjas siste natt  Cannabis er det mest utbredte illegale rusmiddelet i aldersgruppen 16–24 år. Men bruken av sentralstimulerende stoffer har også skutt fart, viser tall fra FHI.  I deres årlige rusundersøkelse svarte blant annet 4,2 prosent at de hadde brukt kokain i 2022. Året før var tallet på 2,9.  Den store økningen i kokainbruk er bekymringsfull, sier Rune Swahn,  Hyppig bruk av rusmidler i ung alder øker også risikoen for problemmisbruk, sier han. – Det kan gå utover både psykisk helse, sosial fungering og skoleprestasjoner, samt være en risikofaktor når det gjelder flere typer kriminalitet. Les også: Tar til orde for liberal ruspolitikk: «Rusen reddet livet mitt» Swahn understreker riktignok at de færreste bruker narkotika, og at alkohol fortsatt er det dominerende rusmiddelet blant unge.   – Vi vet at bruken kan være ekstra høy i enkelte miljøer, men misforståelsen om at «dette er noe de fleste gjør» kan være farlig. Det kan bidra til å normalisere og ufarliggjøre narkotikabruk, og senke den enkeltes terskel for å prøve det.  Vanskeligere å stoppe Avdekking, vurdering og videreformidling av bekymringer om mindreåriges rusbruk krever dedikerte ressurser, kunnskap og tverrfaglig samarbeid, mener politiinspektøren.  – Dette er en av mange oppgaver politiet har der det kan være utfordrende å synliggjøre ressursbehovet.  Samtidig gjør riksadvokatens nye retningslinjer, hvor det ikke kan gjøres ransakelse for besittelse og bruk, arbeidet med å stoppe narkotikatrafikken utfordrende lokalt.  I distriktene opplever de at storbyenes narkotikaproblematikk har fått fritt spillerom, sier Morten Daae i Finnmark politidistrikt. – Helsevesenet har ikke ressurser til å gjøre noe, og politiet har fått betydelig innskrenket mulighet til å stoppe det, sier Daae. Politiinspektør Rune Swahn understreker at bruk av narkotika fortsatt er ulovlig. – Politiet kan fortsatt avdekke og bevise bruk av narkotika når det oppdages på fersk gjerning eller på andre måter.

Summary: Politiet advarer mot nettverk som rekrutterer ungdom for narkotikasalg.

Summary: Natteravnene er bekymret for at barn så unge som 14 år ruser seg og selger narkotika.

Summary: Ulovlig rusmiddelbruk har økt blant unge i Finnmark, med mange som ser det som ufarlig «rekreasjonsbruk».

Summary: Snapchat- og Instagram-kontoer blir brukt for å tilby ulovlige rusmidler. Bakmenn rekrutterer mindreårige – særlig gutter – til å selge narkotika fordi de ikke kan straffes på samme måte som voksne.


Gunilla Persson anker beslaget – vil ha tingene tilbake

Gunilla Persson (65) hevder at noen av eiendelene ikke tilhører henne, men datteren Erika Persson (21) – Veskene, skoene og det meste av smykkene er Erikas, sier Perssons advokat Mark Safaryan til svenske Aftonbladet. Svenske myndigheter aksjonerte på Perssons hotellrom i Växjö tidlig søndag morgen, dagen etter at realitykjendisen sang seg videre til «Andresjansen» i Melodifestivalen.  Namsmannen, eller Kronofogden – som man sier i Sverige, fikk mandag med eksperthjelp verdsatt hver enkelt gjenstand. De 20 eiendelene har en samlet verdi på 79.500 svenske kroner. Innen to uker kommer alt til å legges ut på Kronofogdens nettauksjon. Nå krever imidlertid Persson å få tingene tilbake, skriver Aftonbladet. Den svenske avisen viser til ankedokumenter. Ifølge anken hevder Persson at det burde være tydelig for namsmannen at eiendelen tilhører hennes datter. «Skostørrelsen på skoene er angivelig den samme som Erika Perssons skostørrelse», heter det blant annet i anken.  Mark Safaryan, advokaten til Persson, har tidligere uttalt at han er sterkt kritisk til namsmannens håndtering av saken.  Han har ved en tidligere anledning sagt til Aftonbladet at han mener det «handler om å lage en slags reality» av saken. Han mener blant annet at namsmannen hadde en fotograf på stedet, og at det tidlig lekket ut info fra hotellbesøket til media.  Johannes Paulson hos Kronofogden på sin side uttalt at de har forsøkt «å være så diskret som mulig». Gjeldsstriden handler om at Persson, best kjent fra «Svenske Hollywoodfruer», urettmessig skal ha mottatt barnetrygd og andre stønader fra Sverige samtidig som hun bodde i USA. I 2018 ble Persson dømt til å betale tilbake over 300.000 kroner til det svenske trygdesystemet, men dette har hun nektet å gjøre. Siden har beløpet altså økt til 640.000 kroner. Persson er aktiv i sosiale medier – med over 150.000 følgere på Instagram – men har hverken kommentert hotellbesøket eller beslagleggelsen av de personlige eiendelene.   I mars blir Gunilla Persson å se på norsk TV. Hun er nemlig en av deltagerne i «Camp Kulinaris»:

Summary: Svensk realitystjerne Gunilla Persson hevder at beslaglagte eiendeler tilhører datteren Erika Persson.

Summary: Svenske myndigheter aksjonerte søndag på Perssons hotellrom i Växjö, og beslagla 20 eiendeler verdsatt til 79.500 svenske kroner.

Summary: Gjeldsstriden handler om at Persson urettmessig skal ha mottatt barnetrygd og andre stønader fra Sverige samtidig som hun bodde i USA.


Norges Bank øker kronesalget til 1,2 milliarder per dag

Kronesalget oppjusteres med ytterligere 100 millioner per dag i oktober. – Effekten på kronen er nok relativt liten, sier valutastrateg. Norges Bank øker kronesalget med 100 millioner til 1,2 milliarder kroner per dag i oktober, ifølge en melding fra banken. På forhånd ventet DNB Markets og Nordea Markets at kronesalget skulle oppjusteres denne måneden. Handelsbanken og SEB holdt derimot en knapp på uendret nivå. Kronesalget (vekslingen) skjer for å overføre valuta til Oljefondet, som investerer i utlandet. Det må ikke forveksles med valutaintervensjon, som betyr at sentralbanken selger kroner for å påvirke kronekursen. Etter at kronesalget økte til 1,9 milliarder per dag i februar, har de gradvis blitt redusert. Forrige måned ble de derimot oppjustert med 100 millioner per dag til 1,1 milliard kroner. Kronesalget oppveies over tid i stor grad av oljeselskapenes kronekjøp for å betale skatt. På grunn av størrelsen kan de likevel påvirke kronekursen, særlig fordi vekslingene ikke nødvendigvis skjer samtidig. Lite effekt på kronekursen Valutastrateg Nils Kristian Knudsen i Handelsbanken påpeker at økningen nok var i tråd med forventningene i markedet. – Alt annet likt gir det mer tilførsel av kroner i markedet, men effekten på kronen er nok relativt liten, sier han til E24. – Det her er innenfor det markedet har tatt høyde for, tilføyer han. Kronekursen er også lite endret rett etter dagens melding. – Det viktigste å få frem akkurat nå, er at det gjennom sommeren og så langt i september har vært en økning i kronebehovet fra privat sektor. Det har gjort seg mer gjeldende nå, i lys av oppgangen i petroleumsprisen, sier Knudsen videre. Han tror også Norges Bank har mer fokus på dette nå, enn da oljeprisen var 30–40 prosent lavere før sommeren.  Store svingninger Kronen har svingt en god del i år, men er fortsatt nesten 10 prosent svakere mot euro enn på samme tid i fjor. Det betyr at det koster oss mer å handle fra, eller reise i, landene som bruker euro. Til gjengjeld blir det lettere å selge norske varer til utlandet. Norges Bank kjøpte i flere år kroner på vegne av staten, slik at oljeinntekter i utenlandsk valuta kunne brukes over statsbudsjettet. Men fra april i fjor snudde situasjonen, da kronestrømmene overgikk beløpet som skulle inn i statsbudsjettet. Betydelige kronesummer fra oljeselskapenes skatteinnbetalinger selges nå hver dag. Norges Bank har som regel forsøkt å jevne ut kronetransaksjonene utover i året, for å unngå unødig uro i valutamarkedet. Det siste året har det imidlertid vært uvanlig store endringer.

Summary: Norges Bank øker kronesalget til 1,2 milliarder kroner per dag i oktober, en økning på 100 millioner per dag.

Summary: Salget er egentlig en veksling for å overføre valuta til Oljefondet for investeringer i utlandet.

Summary: Endringen var i tråd med forventningene og har relativt liten påvirkning på kronekursen, ifølge valutastrateg Nils Kristian Knudsen i Handelsbanken.

Summary: Salget av kroner oppveies over tid av oljeselskapenes kronekjøp for å betale skatt, men kan påvirke kronekursen fordi kjøpene og salgene ikke nødvendigvis skjer samtidig.

Summary: Kronen har svingt mye i år, men er fortsatt nesten 10 prosent svakere mot euro enn på samme tid i fjor.


Forteller de mottar trusler etter bussdrapet i Bærum: – De er redde

Familien til den drapssiktede 14-åringen og til avdøde Faridullah Rahmani (26) beskriver nå frykt og ubehag. I etterkant av bussdrapet i Bærum fredag forrige uke har politiet mottatt flere anmeldelser om trusler.  – Både fra omgangskretsen rundt siktede og omgangskretsen rundt avdøde, sa politiadvokat Børge Enoksen under en pressekonferanse onsdag formiddag. En 14-åring er pågrepet og siktet i saken. Gutten har erkjent å ha stukket avdøde Faridullah Rahmani (26) med kniv gjentatte ganger. Avdødes familie bekrefter via sin bistandsadvokat at de har mottatt trusler. – Familien opplyser at det er korrekt at de har mottatt trusler, skriver Maral Houshmand i en uttalelse. Hun forteller at de opplever en sterk redsel som følge av truslene.  – Familien tar sterkt avstand fra hatefulle og voldelige ytringer, og ber nå alle om å la politiet få etterforske saken i ro, samt la familien få sørge i fred.  – Veldig ubehagelig Den siktede 14-åringens forsvarer, Thor Bache-Wiig, er kjent med at det også er fremsatt trusler mot hans klient og familien.  – Jeg er ikke kjent med det konkrete innholdet i truslene, men jeg vet at politiet tar det på alvor, sier han til VG. Forsvareren vet at det er snakk om flere trusler, men kjenner ikke til eksakt antall. – Hvordan opplever familien å motta trusler? – De er redde, og synes det er veldig ubehagelig.  – Hvordan har klienten din det nå? – For gutten har det nå sunket inn hva som har skjedd. Han har nesten ikke sovet siden hendelsen. Dette er en belastning for ham også, utdyper Bache-Wiig og legger til:  – Selvfølgelig synes han og foreldrene at dette er helt grusomt. De har veldig medfølelse med fornærmedes familie.  Politiet ønsket ikke å gå i detalj på omfang eller innhold i truslene onsdag. – Politiet ser svært alvorlig på disse truslene, og ber partene dempe konfliktnivået, sa politiadvokat Enoksen. Den siktede 14-åringen ivaretas nå under barnevernets omsorg, og følges opp tett. Siden siktede er under kriminell lavalder blir det ingen straffereaksjon.

Summary: Politiet har fått flere anmeldelser om trusler etter bussdrapet i Bærum.

Summary: Familien til avdøde Faridullah Rahmani (26) forteller via sin bistandsadvokat at de opplever en sterk redsel som følge av truslene.

Summary: Familien til den drapssiktede 14-åringen kjenner også på frykt og ubehag etter truslene, forteller deres forsvarsadvokat.


Kraftig varsku foran Premier League-starten: – Lukker øynene for en kommende katastrofe

Premier League-spillerne og deres representanter advarer kraftig mot konsekvensene av at det skal legges til mer tid i Premier League-kampene denne sesongen. Nye retningslinjer skal hindre sløsing av tid i engelsk fotball. Resultatet vil være at det blir tillagt atskillig flere minutter enn tidligere i kampene. Det får både spillerne og ledelsen i Spillerforeningen er til å advare mot at en katastrofe kan være på vei. De er bekymret for belastningen. I Community Shield-oppgjøret mellom Manchester City og Arsenal søndag ble det lagt til åtte minutter. Flere kamper på nivå to hadde mer enn ti minutters tilleggstid. Manchester United-forsvarer Raphaël Varane rettet tirsdag tøff kritikk mot de nye retningslinjene. Han pekte på at belastningen på spillerne blir mer og mer uholdbar. Dette er en av endringene det vil bli slått hardere ned på: Varsler grep Spillerforeningen leder Maheta Molango er helt på samme linje. – Det (Varane) sier er at dette ikke er bærekraftig. Og det er bare starten på problemet, for dette kommer til å bli helt galskap. Vi lukker øynene for en kommende katastrofe, sier Molango til BBC. – Det kommer til et stadium der det ikke handler om at vi ber ligaledelsen om å ta grep. Vi kommer til å ta det selv, legger foreningstoppen til. Molango utdyper ikke hva spillerne vil foreta seg. Sovepiller Varane trakk seg fra landslagsfotball for Frankrike i februar. Årsaken var den store kampbelastningen. – Dette ville aldri ha skjedd for 20 år siden. En som kunne blitt den neste kapteinen på det franske landslaget sier «Jeg vil ikke spille». Når Varane gjør det, vil andre følge etter, sier Molango. – Folk sier «la oss snakke om sovepillene spillere tar», men dette er årsaken til det, legger han til. Premier League starter kommende helg. Vil du lese mer om engelsk fotball? I VGs store magasin «Våre beste menn» kan du lese historien til alle de 77 nordmennene som har spilt fotball på toppnivå i England. Magasinet er på 124 sider, og kan bestilles i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: Nye retningslinjer i engelsk fotball vil tillate mer tid i Premier League-kampene denne sesongen, noe som har utløst sterk bekymring blant spillere og Spillerforeningen.

Summary: Premier League-spillerne og deres representanter advarer om en potensiell katastrofe grunnet belastningen.

Summary: Manchester United-forsvarer Raphaël Varane har uttrykt sterk kritikk mot de nye reglene, som han mener gjør spillernes arbeidsbelastning uholdbar.

Summary: Maheta Molango, leder for Spillerforeningen, har samme mening og varsler at de kan komme til å ta egne grep mot situasjonen.


Hvorfor angriper USA og Storbritannia houthiene?

USA og Storbritannia har i januar angrepet flere houthi-mål i Jemen, både fra luften og fra sjøen. Her er noen forklaringer på angrepet.  Hvorfor angriper USA og Storbritannia Jemen? I det siste har houthiene angrepet flere skip i internasjonal trafikk i Rødehavet. Også norske skip er angrepet. USA og Storbritannia med støtte fra andre allierte, sier de angrep houthiene for å beskytte internasjonal skipsfart og handel.  Hva er houthi-bevegelsen? Houthiene er en politisk og militær opprørsgruppe i Jemen, oppkalt etter grunnleggeren Hussein Badreddin al-Houthi. De oppsto på 1980-tallet som en protest mot Saudi-Arabias religiøse innflytelse i Jemen, og har støtte fra Iran. De har cirka 20.000 soldater.  Hvorfor angriper de internasjonale skip i Rødehavet? Houthiene har angrepet skip i Rødehavet etter at krigen i Gaza brøt ut. Gruppens talsperson har flere ganger sagt at angrepene er en protest mot drapene og ødeleggelsene som skjer i Gaza, og i solidaritet med det palestinske folk.  Hvordan startet krigen i Jemen? Borgerkrigen i Jemen startet for alvor i 2014, da houthi-opprørere tok kontroll over hovedstaden og kastet den vestlig støttede presidenten. FN beskriver situasjonen i Jemen som den største humanitære katastrofen i verden. Flere hundre tusen mennesker er drept, og millioner er på flukt. Hva er konflikten i Jemen?  Konflikten har sitt utspring i blant annet korrupsjon og autoritære ledere. Da houthiene kastet regjeringen, ba regjeringen som flyktet i eksil sine allierte Saudi-Arabia og De forente arabiske emirater om å militær hjelp. Det fikk de, også med støtte fra Vesten. Målet var å drive ut houthiene.  Hva kan skje videre? Det er usikkert, men det er en risiko for at konflikten kan eskalere. Sikkerhetsrådet vil trolig diskutere situasjonen, og det kan komme flere politiske og militære reaksjoner fra de involverte og det internasjonale samfunnet. Kilder: The Guardian, New York Times, Council of Foreign Relations.

Summary: USA og Storbritannia angrep natt til fredag flere houthi-mål i Jemen for å beskytte internasjonal skipsfart og handel mot houthienes angrep.

Summary: Houthiene er en politisk og militær opprørsgruppe i Jemen med omkring 20.000 soldater.

Summary: De angriper internasjonale skip som en protest mot situasjonen i Gaza og for å vise solidaritet med det palestinske folk.


Sjeføkonom om renteheving: – En iskald julegave fra Norges Bank

Norges Bank hever renten med 0,25 prosentpoeng. Seniorøkonom Oddmund Berg i DNB ser antydning til renteforskjeller som kan styrke kronen. Torsdag besluttet sentralbanksjef Ida Wolden Bache å heve renten med 0,25 prosentpoeng til 4,5 prosent. Det ble «liv og røre» hos DNB Markets da beslutningen ble kjent klokken 10. – Her går vi helt stikk motsatt vei av det andre sentralbanker har gjort i det siste, sier seniorøkonom Oddmund Berg i DNB Markets til E24s reporter. Han kaller det en «ganske stor kontrast» til det den amerikanske sentralbanken besluttet på sitt møte onsdag.  – Jeg ser det er veldig utslag som ser ut som en litt statistisk uteligger her med en gang. Det er helt tydelig at kronen styrker seg ganske mye rett etter beslutningen, sier Berg. – Kronen trakk litt sterkere utover morgenen her og etter FEDs beslutning. Kronen styrker seg umiddelbart rundt 10 øre mot euro og dollar. – Det er begrenset hvor varig effektene er, men blir vi liggende nå med en styringsrente som settes opp og de andre begynner å kutte så blir renteforskjellene ganske betydelige i favør av kronen som kan gi ganske mye drahjelp. Det er ikke dumt å håpe på det, sier Berg. Iskald julegave Sjeføkonom Kari Due-Andresen i Akershus Eiendom reagerte på renten i VGTVs studio.  – Jeg ble overrasket. Dette er en iskald julegave fra Norges Bank, sier hun.  – Det eneste man kanskje kan glede seg over i denne rapporten for vanlige norske husholdninger er at renten ikke skal videre opp nå. Norges Bank varsler nå at vi antagelig er på et høyt nok nivå til å få prisveksten ned.  – Det betyr at sentralbanken ser det som mest sannsynlig at det neste trekket som kommer fra dem er et rentekutt og de åpner for at det kan komme til høsten 2024, sier Due-Andresen. – Når vi kommer til mars, og våren kommer, er det verste unnagjort antagelig og da kan man se frem mot rentekutt. Likevel er sjeføkonomen usikker på om beslutningen var den beste. – Jeg skulle ønske de ikke hadde gjort det. Jeg tror, og det sier sentralbanken selv, det er ekstremt vanskelig å vurdere hvor hardt dette slår inn på husholdningenes økonomi og hvor mye de vil stramme inn. – Hvor mye norsk økonomi vil kjøle seg ned er et åpent spørsmål, sier hun. – Norsk økonomi blir hardere rammet Sjeføkonom Frank Jullum i Danske Bank tror sentralbanken risikovurderer inflasjonen på en annen måte enn de fleste økonomene hadde ventet på forhånd. – Alt henger på at med den høye inflasjonen så er en så svak krone en risiko for at inflasjonen vil holde seg høy og bli høyere. Det er ingen tvil om at Norges Bank i sin risikovurdering fortsatt er mer bekymret for inflasjonen enn for resesjonsrisikoen, sier Jullum.  Han kaller torsdagens beslutning en stor overraskelse – Dette øker også risikoen for at norsk økonomi blir hardere rammet. Ser du på anslagene nå, så venter Norges Bank omtrent nullvekst og økende ledighet neste år.  – Burde de gjort dette nå? – Nei. Mest sannsynlig vil inflasjonen komme ned, og det andre er at det ikke er sikkert rentepolitikken er den viktigste årsaken til at kronen er så svak, sier Jullum. – Den styrket seg for eksempel på Feds beslutning i USA i går. Den norske kronen er en syklisk aktiva som vil begynne å gjøre det bedre når den globale pengepolitikken blir slakket, forklarer han.  – Når du vet at økonomien begynner å lide kraftig under rentenivået, så ville jeg gjort en annen vurdering. På forhånd ventet flertallet av økonomene at renten ville holdes uendret.  Det til tross for at sentralbanksjefen ved forrige rentemøte sa at renten trolig skulle settes opp i desember. – Kronen er for svak Sjeføkonom Elisabeth Holvik i  Sparebank 1 Gruppen sier det fortsatt er høyt inflasjonstrykk i norsk økonomi.  – Selv med denne rentehevingen tror ikke Norges Bank at de vil nå inflasjonsmålet før i 2027. Kronen er for svak og gir for stort prispress i norsk økonomi, sier Holvik.  Målet er en prisvekst over tid på nær 2 prosent.  Hun tror økonomien kommer til å kjøle seg ned utover vinteren.  Holvik trekker frem at det positive for husholdningene er at Norges Bank signaliserer at det mest sannsynlig blir en kortvarig rentetopp før den skal ned.

Summary: Norges Bank øker renten med 0,25 prosentpoeng til 4,5 prosent.

Summary: Den norske rentehevingen står i kontrast til andre sentralbanker som har valgt å ikke øke renten. – Her går vi helt stikk motsatt vei av det andre sentralbanker, sier seniorøkonom Oddmund Berg i DNB Markets

Summary: Kari Due-Andresen, sjeføkonom i Akershus Eiendom, kalte renteøkningen en "iskald julegave fra Norges Bank".

Summary: Due-Andresen  skulle ønske sentralbanken ikke hadde hevet renten, og sier det nå er et åpent spørsmål hvor mye norsk økonomi vil kjøle seg ned.

Summary: Sjeføkonom Elisabeth Holvik i  Sparebank 1 Gruppen sier det fortsatt er høyt inflasjonstrykk i norsk økonomi og at kronen er for svak.


«Fusabrølet» ble hørt. Legevakten er berget.

– Hadde det ikke vært for at så mange stilte opp, hadde vi ikke klart dette, sier Lene Nilsen.   Protestene var heftige da politikerne i Bjørnafjorden ville legge ned legevakten i Eikelandsosen.  En ny ordning med nordsjøturnus hadde gitt fusingene en stabil legetjeneste. Men nordsjøturnusen ble dyrere enn forventet.  Estimatet var tre millioner årlig. Det første året kostet syv millioner.  Ordfører Terje Søviknes (Frp) var innstilt på å stenge i Eikelandsosen fra 1. juli 2024. Samtidig forsikret han om at fusingene skulle få et forsvarlig legetilbud.  – Vi er nødt til å se på om det finnes en billigere måte å sikre fusingene legetjenester, sa han til BT i desember. – Uforsvarlig Fire dager før politikerne skulle behandle kommunebudsjettet, var det aksjon i Eikelandsosen. Hundrevis av mennesker stilte opp i protest mot nedleggelsen. «Fusabrølet» kalte de aksjonen.  Uten legevakt i Eikelandsosen ville fusingene være avhengige av legevakten på Moberg på andre siden av fjorden.  Politikerne vedtok da at det skulle gjennomføres en risiko- og sårbarhetsanalyse (ROS) før et endelig vedtak om nedlegging. Nå er ROS-analysen klar. Den konkluderer med at det vil være uforsvarlig å stenge i Eikelandsosen.  Må kjøre utrykning selv Arbeidsgruppen foreslår samtidig løsninger som reduserer den årlige utgiften fra syv til fire millioner.  Terje Søviknes er fornøyd med konklusjonen. Til Os & Fusaposten sier han:  – Så langt jeg kan se, har vi nå fått en sterk faglig utredning på bordet.  Forslaget skal behandles politisk. Endelig vedtak skjer i kommunestyret 2. mai.  Samtidig varsler kommunedirektøren at det må spares 1,5 millioner på andre helse- eller velferdstjenester for å betale for videre drift i Eikelandsosen.  Lettet over løsningen Lene Nilsen er storforbruker av legevakttjenestene i Eikelandsosen. Datteren Lea har en sjelden genfeil som blant annet gir henne hyppige og alvorlige epileptiske anfall.  – I det siste har vi hatt tre røde responser på bare halvannen uke, sier hun.  Siden vaktlegene kjenner Lea og sykdommen hennes godt, spares de for helikopterturer til Haukeland og innleggelser. Lea får legehjelp hjemme. Lene Nilsen er lettet over løsningen som nå skal vedtas:  – Hadde det ikke vært for at så mange mennesker deltok på aksjonen før kommunestyremøtet, hadde vi ikke klart dette, sier hun.  Nilsen håper legevaktsaken har vært en lærepenge for politikerne.  – Slike forslag skaper stor uro i lokalsamfunnet. Konklusjonen i ROS-analysen viser at det var gjort et dårlig forarbeid. Jeg håper de har lært.

Summary: Politikerne i Bjørnafjorden vurderte å legge ned legevakten i Eikelandsosen.

Summary: Lokalbefolkningen protesterte kraftig og det ble besluttet å gjennomføre en risiko- og sårbarhetsanalyse før endelig vedtak.

Summary: Analysen konkluderte med at det vil være uforsvarlig å stenge legevakten.

Summary: Endelig vedtak om legevaktens fremtid skjer i kommunestyret 2. mai.


Stavern-saken: Ingen klare svar fra obduksjon

Politiet vet fortsatt ikke hvordan eller når kvinnen døde.  I januar ble en mann i 50-årene funnet død i sin egen bolig i Stavern. Siden har det pågått et omfattende søk etter mannens samboer.  Onsdag 13. mars ble kvinnen funnet død på Tenvikodden.  Fortsatt vet politiet svært lite om hva som har skjedd, opplyser de til VG. Selv om kvinnen er funnet, står mange spørsmål ubesvarte.  – Den foreløpige obduksjonsrapporten har ikke gitt oss entydig informasjon om hverken dødsårsak eller dødstidspunkt, skriver politiadvokat Ole Jacob Garder i en e-post.  Ifølge Garder er politiet nødt til å avvente de endelige obduksjonsrapportene for både mannen og kvinnen i saken. Vanligvis tar det flere måneder før en slik rapport foreligger.   – I tillegg avventer vi Kripos sin åstedsanalyse fra leiligheten som vi håper vil kunne belyse saken ytterligere, skriver politiadvokaten. Han omtaler saken som krevende etterforskningsmessig.  – Vi vil også se nærmere på om det kan ha vært overvåkningskameraer i området kvinnen ble funnet som har fanget opp noe i det aktuelle tidsrommet. Funnet av turgåer En turgåer meldte om en død person i et turområde ved Tenvikodden mellom Larvik og Stavern 13. mars.  Politiet meldte kort tid etter funnet at det var naturlig å se i sammenheng med Stavern-saken.  Noen dager senere bekreftet politiet at det var kvinnen som de hadde søkt etter. Da hadde hun vært savnet siden 2. januar.  Det siste sikre livstegnet er en telefonsamtale med en slektning 30. desember. Familien meldte bekymring til politiet etter at hun ikke dukket opp på jobb. Kvinnen jobbet som lærer.  Funnstedet ble beskrevet som ulendt.  – Var liket forsøkt skjult?  – Vi ønsker ikke å gå i detalj om omstendighetene rundt funnet, men selve funnstedet er ikke lett synlig fra turstien som går forbi, skriver Garder i e-posten. Den foreløpige obduksjonsrapporten gir ikke informasjon som skulle tilsi at kvinnen har vært i vannet. Garder har tidligere sagt at personen bar preg av å ha vært død en stund. Endrer ikke siktelse Kvinnen ble siktet for drap kort tid etter at mannen ble funnet død. Hun ble også etterlyst internasjonalt, men denne etterlysningen ble trukket tilbake.  I ettertid har politiet sagt at mistanken mot kvinnen er svekket.  – Kommer siktelsen mot henne til å bli endret?  – Statusen til de involverte i saken er uendret, og det er derfor ikke aktuelt per nå å gjøre noe med statusen på verken mannen eller kvinnen. Kompetansen til å treffe en påtaleavgjørelse i en sak hvor noen er siktet for drap er tillagt riksadvokaten, svarer Garder og legger til:  – For at politiet skal kunne sende saken med sin innstilling til høyere påtalemyndighet er vi avhengig av at de nødvendige rapporter og analyser er ferdigstilt og foreligger i skriftlig form. Det er ennå ikke tilfellet – Hva kan politiet si om hvilken hypotese som står sterkest nå? –  Politiet jobber fremdeles med flere teorier om hva som kan ha skjedd, men ønsker ikke kommentere hvordan vi vektlegger disse ut over det vi tidligere har sagt om at teorien om at kvinnen har tatt livet av mannen er svekket.

Summary: Mann i 50-årene ble funnet død i sin bolig i Stavern i januar. Hans samboer ble meldt savnet og siktet for drap.

Summary: Kvinnen funnet død på Tenvikodden av en turgåer onsdag 13. mars.

Summary: Den foreløpige obduksjonsrapporten har ikke kunnet oppklare hva som har skjedd, og mange spørsmål står fortsatt ubesvart.


Fikk telefon fra kona: – Jeg hørte skyting og forferdelige skrik

Semyon Bugerskaya har vært på desperat leting etter kona Kristina (33) siden hun ringte fredag kveld. Han har fortsatt ikke funnet henne. Minst 140 skal være drept etter massakren i konserthallen fredag kveld. Russiske medier fylles nå med historier om de terrordrepte – og de som er savnet. IS hevder de står bak angrepet.  Kristina Bugerskaya var i Crocus City Hall sammen med venninnen Jana Pogodaeva. Der skulle det russiske rockebandet Piknik holde konsert. – Hun sendte meg et bilde fra konsertlokalet klokken 20.02, forteller Seymon Bugerskaya til nettavisen Astra. Kristina var lykkelig, og uttrykte at hun elsket russisk rock, ifølge ektemannen.  To minutter senere ringer det i telefonen. – Hun klarte ikke å forklare noe. Jeg hørte skyting og forferdelige skrik, sier ektemannen. Leter på sykehus Han og mannen til Jana reiste umiddelbart til konsertlokalet. De tilbrakte hele natten utenfor. Ved 07-tiden lørdag morgen reiste de videre.  Hele lørdagen er blitt brukt til å oppsøke de sykehus i Moskva, i håp om å finne konene sine blant de over 150 skadede etter terrorangrepet. De har fortsatt ikke funnet dem. – Rakk ikke å svare telefonen Andre har fått svar på hva som er skjedd med sine kjære. – Vi skal til likhuset nå for å identifisere likene, sier Anastasia Volkova i et intervju med russiske 5TV. Ved 20-tiden fredag kveld gikk de tungt bevæpnede terroristene til angrep mot konsertgjengerne i Crocus City Hall.  – Jeg rakk ikke å svare da mamma ringte meg klokken 20.16. Etter det tok hun ikke telefonen. Hun gledet seg veldig til denne konserten, sier Volkova. Lørdag formiddag fikk hun budskapet hun fryktet. Ektemannen fant en liste over de terrordrepte i en nettavis. – Pappa døde også. Begge foreldrene mine er døde, sier Volkova. Se video – nye bilder fra innsiden:  Sendte video før han døde Maxim Baklemyshev mistet faren, Alexander Baklemyshev (51), i terrorangrepet. 51-åringen hadde reist over 1500 kilometer, fra Satka i Chelyabinsk-regionen til Moskva, for å se Piknik holde konsert.  – Han dro alene til konserten. I dag skulle han tatt toget tilbake, forteller sønnen til nettavisen E1. Heller ikke Maxim fikk noen siste samtale med pappaen sin, han fikk kun en video fra innsiden av konsertlokalet.  På videoen er det nesten ikke mennesker igjen inne i det lokalet, som har kapasitet på over 6000 publikummere.  Noen minutter etter at Maxim fikk videoen fra faren, skal terroristene ha stormet inn og skutt mot de gjenværende menneskene. – Det var ingen siste samtale, alt som er igjen fra ham er bare denne videoen. Og ingenting mer, sier sønnen. – Dette er et stort tap Et hockeylag i amatørligaen i Yaroslavl mangler en mann i en av rekkene. Den 39 år gamle hockeyspilleren Alexey Rudnitsky er blant de terrordrepte. Han flyttet til Moskva i fjor med sin nye kjæreste. – Han var en god fyr, alltid glad, hjelpsom. En ekte Yaroslavl-innbygger. Han gikk gjennom hele hockeyskolen, fullførte finansskolen og tjenestegjorde i forsvaret, forteller lagkapteinen til nettavisen Pro Gorod. 39-åringen var angrepsspiller – og nektet å levere inn drakten sin da han flyttet til Moskva. – Han sa han ville komme tilbake i desember for å spille, men det var noen omstendigheter som hindret det, forteller lagkapteinen. Rudnitsky etterlater seg et barn. – Dette er et stort tap, sier en annen av 39-åringens lagkamerater. Flere barn er drept Russia Today skriver at minst tre barn drepte i terroraksjonen. Kilden deres er sykehusdata som er publisert på nettsidene til Helsedepartementet i Moskva-regionen. I tillegg skal minst fem barn være blant de skadede på sykehus, ifølge en tjenestemann. Flere vitner sier det var mange familier med barn blant publikum i bygningen da skytingen startet. – Folk bar barna sine på armene. Ingen visste hvor det var trygt på det tidspunktet, det var denne uforståelige følelsen av hva som kunne møte oss i hallen, eller på gaten, sier Ayder Metshin til Russia Today. Han var selv på konserten. Metshin forteller at han og andre konsertgjengere hadde holdt seg lavt da skytingen startet, og at de hadde kommet seg ut av lokalet bak scenen. – Det var en følelse av en slags fornektelse, jeg kunne ikke tro at dette skjedde, sa han.

Summary: Minst 140 drept etter massakren i konserthallen Crocus City Hall i Moskva fredag kveld

Summary: Russiske medier fylles med historier om de terrordrepte – og de som er savnet

Summary: Det russiske rockebandet Piknik holdt konsert i konserthallen

Summary: Mange familier med barn blant publikummet, minst tre barn drept, fem barn skadet

Summary: Flere gripende historier fra berørte ektefeller, familiemedlemmer og venner


Mowi vil betale milliardutbytte etter rekordkvartal

Laksegiganten øker inntektene mer enn ventet takket være solide slaktevolumer til gode priser. Samtidig fortsetter Mowi kampen mot grunnrenteskatten, som så langt i år ser ut til å koste nær 3 milliarder. Mowi rapporterer rekordhøye inntekter i andre kvartal på 1,37 milliarder euro (15,8 milliarder kroner), opp fra 1,23 milliarder euro i samme kvartal i fjor.  På forhånd var det ventet at inntektene i andre kvartal skulle øke til 1,32 milliarder euro, ifølge Bloomberg. Mowi-sjef Ivan Vindheim forklarer de sterke resultatene med god operasjonell drift, solide volumer og et godt marked med gode laksepriser. Samtidig foreslås det å betale ut 2 kroner per aksje i et kvartalsvis utbytte, totalt 1,03 milliarder kroner. Stabile kostnader i tredje kvartal Det operasjonelle driftsresultatet steg til 300 millioner euro i andre kvartal, i tråd med en tidligere oppdatering, men ned fra rekordhøye 320 millioner året før. Kronesvekkelsen trekker ned driftsresultatet i Norge med 42 millioner euro, tilsvarende 441 millioner kroner, i kvartalet. Mowi er likevel fornøyd med sin valutastrategi, og anslår at selskapet har spart rundt 100 millioner euro på å være et hovedsakelig eurofinansiert selskap de siste ti årene. Fôrdivisjonen leverte også et sterkt kvartal med den høyeste inntjeningen for et andre kvartal noensinne. – God tilvekst i sjø har også ført til at vi har solgt rekordmye fôr i andre kvartal. I tillegg til høye volumer ser vi at vi klarer å dra gode synergieffekter ut av å være et helintegrert selskap, sier Vindheim. Totalt ligger Mowis oppdrettskostnader om lag stabilt fra første kvartal på 5,60 euro per kilo. – Slaktevolumene er ventet å øke i andre halvdel av året, noe som typisk har en positiv effekt på kostnadene. Som en konsekvens av dette, og alt annet likt, bør kostnadene være relativt stabile i tredje kvartal, skriver Mowi. Gir ikke opp skattekamp Mowi har kjempet hardt mot innføringen av grunnrenteskatten, som til slutt ble satt til 25 prosent. Forrige kvartal var selskapet det eneste som kom med beregning av hvor mye dette ville innebære, men på det tidspunktet var det skattesatsen ventet på 35 prosent. Mowi har nå satt av 259 millioner euro (2,98 milliarder kroner) til implementering av grunnrenteskatt for perioden så langt i år. Dermed ender det totale resultatet etter skatt på minus 123 millioner euro, også trukket ned av verdijusteringer på fisken i sjøen på rundt 100 millioner euro.  Samtidig varsler selskapet søksmål mot staten på grunn av grunnrenteskatten. – Vi er selvsagt svært skuffet over Stortingets vedtak, som allerede har fått konsekvenser for verdiskapingen i en av landets fremtidsnæringer ettersom investeringer på 40 milliarder kroner er satt på hold, sier Mowi-sjefen i børsmeldingen.  Flere selskaper varslet investeringsfrys som følge av grunnrenteskatten, men noen har tatt opp igjen investeringer etter avklaringen om skattesatsen. Anslaget på 40 milliarder må derfor tas med en klype salt.  – Vi har likevel ikke gitt opp å snu dette. Vi vil også forfølge våre interesser juridisk, tilføyer Vindheim. Opprettholder slaktemål Totalt slaktet Mowi rundt 107.500 tonn i kvartalet. I tredje kvartal venter selskapet å slakte 137.000 tonn.  For hele 2023 er prognosen uendret på rekordhøye 484.000 tonn (inkludert Island), opp fra 464.000 i fjor. Det tilsvarer en vekst på 4,4 prosent mot forventet vekst på 0,6 prosent for næringen som helhet. Så lav markedsvekst gir også støtte til lakseprisen. Lakseprodusentens viktigste oppdrettsregion er i Norge, men selskapet har også oppdrett i Chile, Canada, Skottland, Irland, Island og på Færøyene. Mowi er verdens største oppdretter av atlantisk laks, og har en markedsverdi på om lag 94 milliarder kroner, etter en nedgang på 17 prosent det siste året knyttet til grunnrenteskatten. Milliardæren John Fredriksen er største eier i Mowi, med Folketrygdfondet på en klar annenplass.

Summary: Mowi rapporterer rekordhøye inntekter på 1,37 millioner euro for andre kvartal, opp fra 1,23 millioner euro i samme kvartal i fjor.

Summary: Resultatet løftes av god drift, solide volumer og et gunstig marked med gode laksepriser.

Summary: Mowi har foreslått å utbetale 2 kroner per aksje i kvartalsutbytte, totalt 1,03 milliarder kroner.

Summary: Fôrdivisjonen har også hatt et sterkt kvartal og rapporterte sin høyeste inntjening for et andre kvartal noensinne.

Summary: Mowis kostnader for oppdrett ligger omtrent stabile sammenlignet med første kvartal, på 5,60 euro per kilo.

Summary: Mowi intensiverer kampen mot grunnrenteskatt og setter av nær 3 milliarder kroner til dette for inneværende år.

Summary: Selskapet har sagt det vil saksøke staten på grunn av denne skatten.


Hadde jevnlig kontakt med ekssoldaten: - Plutselig fikk vi bilder av pistolen

Den belgiske ekssoldaten som ble pågrepet i Norge etter trusler mot Belgias statsminister, deltok i en Discord-gruppe med flere nordmenn. VG har snakket med en mann i 30-årene som deltar i Discord-gruppen, og beskriver at mannen hadde vært aktiv der og spilt med de andre i rundt to år.  Han fremstod helt normal, ifølge mannen. Men plutselig, for tre dager siden, skjedde det noe:  Det startet med at ekssoldaten onsdag kveld begynte å dele spesielle meldinger, og snakke om at det var noen i det canadiske militæret som hadde tystet på ham, sier han.  – Så plutselig fikk vi bilder av pistolen og alt dette her, og han sa han skulle styrte regjeringen i Belgia, sier mannen, som ikke ønsker navnet sitt på trykk, til VG.  Oppdaterte på discord Ekssoldaten ble pågrepet i Norge fredag, etter at han kom med flere trusler mot  den belgiske statsministeren Alexander De Croo. Det var blant annet i form av en video der han fester et bilde av De Croo til et tre og skyter mot bildet flere ganger. Ifølge Nieuwsblad skal mannen ha blitt pågrepet vest i Oslo da han opptrådte truende i en butikk, og han er nå overført til medisinsk observasjon. Nordmannen sier det er rundt 40 personer i gruppen ekssoldaten deltok i, blant dem flere nordmenn. De spiller World of Warcraft sammen. Fra onsdag til fredag delte ekssoldaten flere direkteoppdateringer der, sier han. VG har sett en rekke bilder fra Discord-chaten, der ekssoldaten skriver om alt fra at han hater politikere, til at han har fire telefoner og et nettverk over hele verden - til at han skal reise til Skottland og operere derfra, at han skal lage en camp i naturen når han kommer til Norge, og at han blir overvåket på flyplassen.  «Takk for at dere er bekymret. Men. 2 år med forberedelser. Dere forstår ikke det større bildet i dette», skriver han blant annet i en rekke med meldinger torsdag kveld, før han skriver at han er fremme.  – Han var superparanoid da han var på flyplassen, sier nordmannen til VG.  Prøvde å varsle Mannen forteller til VG at de andre i gruppen var usikre på hva som egentlig foregikk da ekssoldaten plutselig begynte å dele merkelige meldinger. Etter hvert delte han en lenke til videoen han la ut på Facebook, der han skyter mot bildet av statsministeren.  – De fleste av oss ønsket at han heller skulle få seg noe hjelp. Det var først da vi så videoen at vi skjønte at det var noe som hadde gått veldig galt. Vi tok vare på alt det han hadde skrevet og prøvde å finne ut hvordan vi skulle få sagt ifra, forteller han.  Han sier de også var usikre på om ekssoldaten egentlig var på vei til Norge da han sa at han skulle komme. Da de skjønte at han faktisk var i landet, jobbet de med å finne ut av hvem de burde varsle og hvordan, men de så etter hvert meldinger i mediene om at mannen var pågrepet.  De konsentrerte seg derfor om å dokumentere oppdateringene ekssoldaten hadde delt fra det han hadde drevet med på discord gjennom dagen.  Dette overleverte de til belgisk sikkerhetspoliti fredag, sier mannen.  Idoliserte Varg Vikernes Ifølge De Standaard kalte ekssoldaten seg på et tidspunkt for en av lederne i en legion som gir hverandre ordre gjennom musikk. De skriver at han i en annen video skryter av black metal-artisten Varg Vikernes, som er dømt for drap og kirkebrann i Norge. Nordmannen i discord-chaten sier at ekssoldaten idoliserte Varg Vikernes. Han tror dette er grunnen til at han valgte å komme til Norge.  I et av skjermbildene fra Discord-chaten onsdag kveld skriver ekssoldaten at han ønsker å være en budbringer for Vikernes, at han ikke er en dårlig mann, og at mediene og Wikipedia er fulle av løgner om ham.  Sammen med meldingen sendte han et bilde av det som skal ha vært tidligere kommunikasjon mellom ham og Vikernes, men bildene er sladdet. Han delte det samme bildet på sin Instagram-profil fredag.    Flere belgiske aviser har skrevet at ekssoldaten fikk sparken fra forsvaret på grunn av psykiske problemer. Det samme inntrykket har nordmannen i Discord-gruppen.  – Men han har fungert som en helt vanlig person fram til for et par dager siden, sier han.  Nordmennene i gruppa var ikke nervøse for at ekssoldaten skulle forsøke å oppsøke dem da han sa han dro mot Norge, sier han.  – Han trenger mer mental hjelp enn noe annet vil jeg si, og det har vært den generelle forståelsen i gruppa.

Summary: En belgisk ekssoldat ble fredag 7. juli arrestert i Norge etter å ha truet Belgias statsminister Alexander De Croo

Summary: Mannen var aktiv i en Discord-gruppe med flere nordmenn. Han begynte å dele forstyrrende innhold i gruppen onsdag.

Summary: Ifølge en belgisk avis er ekssoldaten overført til medisinsk observasjon. Flere belgiske aviser har skrevet at han mistet jobben i forsvaret på grunn av psykiske problemer.


Hovland om sammenslåingen mellom PGA- og LIV-touren: – Har ikke noe særlig å si

KLØFTA (VG) Viktor Hovland (25) sendte et stikk til pressen etter å ha fått spørsmål om den saudifinansierte og kontroversielle LIV-touren. Sammen med en rekke andre kjendiser spilte Hovland «Wright Invitational» på lørdag. Da han fikk spørsmål av pressen etter turneringen var han ordknapp.  – Du ville ikke svare på spørsmål om LIV her, hvorfor det? – Jeg har ikke noe særlig å si. De planla å gå sammen. Vi har ingen informasjon som spillere. Da blir det vanskelig å kommentere på det. Da blir det spekuleringer, og det er jeg ikke interessert i, sier Hovland.  I starten av juni ble det kjent at PGA og LIV la ned stridsøksen og valgte å slå seg sammen.  Arrangøren av turneringen, Kevin Wright satte et premiss om at pressen ikke fikk lov til å spørre om sammenslåingen av LIV og PGA. Hovland nektet for at det er han som har kommet med det kravet.  – Det har jeg har aldri sagt. Det har kanskje med at dere kom på denne turneringen i fjor og ikke stilte ett spørsmål om turneringen og bare stilte spørsmål om LIV. Og dere prøvde å ta det jeg sa for å vri det til å skape klikk. Det synes jeg er litt dårlig gjort, sier Hovland.  Arrangør Wright valgte i utgangspunktet å skjerme Hovland for spørsmål om sammenslåingen. I invitasjonen til turneringen sto det: «følges ikke reglene vil man bli bortvist uten advarsel».  – Dette er en veldedighetsturnering, så fokuset er ikke der den dagen, sa Wright på spørsmål fra VG fredag kveld.  Her er invitasjonen til pressen: – Håpløs håndtering av arrangøren som viser hvordan det ikke skal gjøres, sa Reidar Sollie, nåværende styremedlem og tidligere leder i Norske Sportsjournalister Forbund, til VG. En som også tok del i turneringen var Hovlands amerikanske caddie Shay Knight. og svarte følgende da han fikk spørsmål om sammenslåingen av PGA og LIV.  – Det er så mange som spør. Jeg vet ikke hva jeg skal svare. Jeg vil at alle skal spille sammen. Jeg er bare en caddie, sa han til VG.  – Hovland var blant de som valgte å bli i PGA-touren. Synes du han og de andre som valgte å være lojale burde bli kompensert? – Jeg har ingen kommentar til det, svarte caddien.

Summary: Viktor Hovland (25) kritiserer pressen etter å ha fått spørsmål om den kontroversielle sammenslåingen av LIV og PGA under veldedighetsturneringen «Wright Invitational».

Summary: PGA og LIV, to store golforganisasjoner, besluttet i juni å slå seg sammen, en avgjørelse som har skapt debatt.

Summary: Hovland forklarte at som spiller har han ingen informasjon om sammenslåingen, og derfor ønsker han ikke å spekulere.

Summary: Turneringsarrangør Kevin Wright innførte et forbud mot slike spørsmål under turneringen, men Hovland avviser at han hadde noe med dette forbudet å gjøre.

Summary: Hovland mener pressens fokus på LIV-touren i stedet for selve veldedighetsturneringen er «litt dårlig gjort».


Nær 500 drept etter massive angrep i Israel og på Gazastripen. Lover kraftig hevn.

Lørdagens angrep mot Israel kan være det største fra palestinsk side noensinne. – Vi vil ta kraftig hevn for denne mørke dagen, sier statsminister Benjamin Netanyahu. Lørdag morgen startet den islamistiske Hamas-bevegelsen et av de blodigste angrepene mot nabolandet Israel på mange år. Først fyrte de av flere tusen raketter. Så tok væpnede palestinere seg over grensen og inn i flere israelske byer. Hamas kaller det «operasjon al-Aqsa-storm». Flere hundre militante palestinere deltok i angrepet, ifølge Hamas. Israel ble angrepet fra bakken, sjøen og luften. Israels statsminister Benjamin Netanyahu svarte umiddelbart og sa at de er i krig og at de vil vinne. Livredde israelske innbyggere måtte barrikadere seg hjemme mens de ventet på at israelske soldater skulle komme og hjelpe til.  Den israelske hæren bekrefter lørdag kveld at det er kamper mot Hamas-soldater på over 20 steder i landet. – Vi er i aktiv kamp med terrorister som har invadert Israel fra hav, land og luft på 22 steder, sier hærens talsperson Richard Hecht. Hamas har tatt en rekke israelske sivile og soldater til gisler, bekrefter militæret i Israel. Minst 250 israelere og 232 palestinere skal være drept lørdag kveld. Tallene på ofre vil trolig stige mye. Ifølge hæren pågår det lørdag kveld alvorlige gisselsituasjoner i Beeri og i Ofakim, to israelske bosetninger nær grensen til Gazastripen. Lørdag kveld melder Hamas at de har sendt 150 nye raketter mot den Tel Aviv.  Lørdag kveld sa Israels statsminister Benjamin Netanyahu at de vil hevne seg på Hamas.  – Det som har skjedd i dag har vi aldri sett før i Israel, vi vil ta kraftig hevn for denne mørke dagen, sier Netanyahu.  Han hevdet at Hamas hadde drept kvinner, barn og eldre. – Vi vil nå hvert sted Hamas gjemmer seg. Jeg ber innbyggerne på Gaza om å forlate de stedene nå, sier han.  NRK har intervjuet talsperson Hazem Qasim i Hamas. Han sier til kanalen at hovedmålet med angrepet er å få palestinske fanger løslatt, og at angrepet er en reaksjon på «økt aggresjon» mot det palestinske folk. Israel har allerede sagt at «fienden vil betale en høyere pris enn noen gang». Og mye tyder på at svaret fra Israel blir en voldsom og blodig motoffensiv. De har allerede svart med å angripe mål inne i Gaza.  Israel har varslet FN at de vil gjøre «det som er nødvendig» for å beskytte sine innbyggere og egen suverenitet fra det de kaller «pågående terroristangrep». De mener Hamas ene og alene har skylden for det som nå skjer.  Dag Henrik Tuastad er førstelektor ved Midtøsten-studier ved Universitetet i Oslo. Han mener det kommer til å bli økt vold og eskalering de neste dagene og ukene. – Israel kommer til å gå inn i Gaza og vil gå hardt til verks for å forsøke å finne og frigjøre de gislene som er tatt dit, sier han. Han mener det også er et stort spørsmål om det kommer til å spre mer vold og uro utenfor Gaza. Israelere tatt som gisler Angrepet kommer 50 år etter Yom Kippur-krigen i oktober 1973. Der var det Egypt, Syria og flere andre arabiske land på den ene siden, mot Israel på den andre. Den startet også med et overraskelsesangrep. Mange sivile ble drept da Hamas-krigere tok seg inn i israelske byer og tettsteder. Det ble også tidlig klart at sivile israelere og soldater ble kidnappet og tatt som gisler.  Blant annet skal 35 israelske soldater ha blitt tatt til fange av Hamas og blitt tatt inn til Gaza. Hamas har lørdag bekreftet i sosiale medier at de har fanget flere israelske soldater. Også Israel har bekreftet dette. Det florerer videoer i sosiale medier av de angivelige kidnappingene. Videoene deles av kontoer knyttet til Hamas. Det ble også spredt flere videoer lørdag som viser angrep mot israelere. En video som skal være fra Gaza, viser en folkemengde som tramper på en livløs kropp.  Andre viser væpnede menn som har tatt seg inn i byen Sderot, i nærheten av Gaza. Aftenposten har stedsverifisert videoen. Bilder fra nyhetsbyrået AP viser at flere personer er skutt og drept i samme område som videoen. En annen video som spres, viser en stridsvogn av typen Merkava, som det israelske forsvaret bruker, bli ødelagt av en bombedrone. Videoen er merket med Hamas’ flagg. Kampene foregår flere steder i landet. Det skal være 25 frontlinjer, ifølge Hamas selv. – Vi reiser fra en krigssone til en annen, sier den israelske politisjefen Kobi Shabtai. Nå har Israel erklært krigstilstand. En video i sosiale medier viser det som skal være et titall Hamas-krigere, samle seg grenseovergangen Erez ved Gaza. De frykter represalier fra israelske militære. Fredsforsker: – Kommer til å bli stygt Forsker og forfatter Jørgen Jensehaugen fra Prio har fulgt konflikten mellom Israel og Palestina lenge. Han har skrevet bok om konflikten. – Dette ser ut til å være det største angrepet fra palestinsk side noensinne. Vi har sett lignende varianter tidligere, men nå har det eskalert kraftig. Det er ikke tvil om at israelerne er blitt tatt ordentlig på sengen. At dette er stygt og kommer til å bli stygt er ikke til å komme unna. I en kringkastet tale oppfordret Mohammed Deif fra Hamas palestinerne til å konfrontere Israel. – Om du har en skytevåpen, finn det frem. Dette er tiden for å bruke den. Kom deg ut med lastebiler, økser – i dag starter den beste og mest ærefulle historien, fortsatte han.

Summary: Den islamistiske Hamas-bevegelsen gjennomfører lørdag en rekke angrep mot Israel. Væpnede menn har tatt seg inn sør i Israel fra Gazastripen. Rakettangrep har rammet flere områder.

Summary: Palestinere i Sderot skyter mot biler, og israelere er tatt som gisler i flere byer.

Summary: Israel har erklært krigstilstand og mobiliserer forsvarsstyrker. Hamas-leder Ismail Haniyeh kaller angrepene en «heltemodig kamp».


Skuffet Zelenskyj på folkemøte: Ukraina vil gjøre Nato sterkere

VILNIUS (VG) Ukrainas president fikk ikke noen tidslinje for Nato-medlemskapet. I en appell til flere tusen supportere tok han et skuffet oppgjør med Nato-toppmøtet på et massemøte i Litauens hovedstad. – Nato vil gjøre Ukraina sikrere. Ukraina vil gjøre Nato sterkere, sa president Volodymyr Zelenskyj til den jublende folkemengden som hadde samlet seg i Vilnius sentrum for å hylle presidenten og støtte Ukraina. Etter flere uker med forhandlinger ble Nato-landene ble til slutt enige om et budskap til Ukraina, som Zelenskyj var åpenbart misfornøyd med. I uttalelsen fra toppmøtet sier Nato-landene at Ukraina vil få en invitasjon «når de allierte landene er enige om det, og vilkårene er oppfylt.  Tidligere på dagen hadde Zelenskyj kalt mangel på tidsplan for «absurd».  Men Jens Stoltenberg sa på sin pressekonferanse tirsdag ettermiddag at budskapet fra Nato til Ukraina aldri hadde vært sterkere: – Det har aldri vært et sterkere budskap fra NATO, på noe tidspunkt, både når det gjelder det politiske budskapet som har gått ut om medlemskap og den konkrete militære, praktiske støtten fra allierte, sa Stoltenberg. De kjempendes språk Zelenskyj åpnet talen sin på engelsk og takket for støtten fra Litauen. Men så slo han om til ukrainsk Han ville snakke på språket til det kjempende folket i Ukraina, som han sa. – Jeg skulle ønske at vi kunne tro på beslutningene som vi alle fortjener, som alle venter på. Er det for mye å ønske? spurte han folkemengden.  Han la til at han hadde reist til Nato-toppmøtet i Vilnius med tro sine partnere i vest og med tro på et sterkt Nato. Zelenskyj la til at han håpet at Nato ikke ville nøle eller kaste bort tid, og håpet at alliansen etter hvert ville snu «tro» til «tillit».  Folkelig Nato-støtte VG snakket med Raminta og Paulina på massemønstringen for Ukraina i Vilnius sentrum. De to hadde med et ukrainsk flagg som de holdt over skuldrene. – Vi er her for å støtte Ukrainas krav om et snarlig medlemskap i Nato, fortalte Raminta. Nato-landene har samlet seg om en trepunkts plan, lik den som VG omtalte 18. juni: ** En plan over flere år som skal bringe Ukrainas militære styrker opp på Nato-nivå, både i utstyr og i militærstrategisk tenkning. ** Ukraina skal ikke gå via en formell planprosess før medlemskap blir aktuelt. Internt i Nato kalles denne planen for «Membership Action Plan», MAP. Det er dermed opp til medlemslandene å bestemme når det kan skje.  ** Kontakten med Ukraina skal formaliseres i et eget Nato Ukraina-råd, hvor alle landene møtes på like vilkår, og som kan treffe beslutninger. Rådet skal ha sitt første møte, med Zelenskyj til stede, under toppmøtets siste dag onsdag.  – Dette er et sterkt, samlet og positivt budskap til Ukraina fra Nato, sa Stoltenberg. – Vi er enige om en omfattende pakke med ulike elementer som bidrar til å flytte Ukraina nærmere Nato og et medlemskap, la han til.  Ingen tidsplan fra Støre Heller ikke statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) ville si noe om når Ukraina kan bli en del av forsvarsalliansen. Men han understreker at Ukraina hører hjemme i Nato. – Ukrainas fremtidige plass er i Nato. Veien dit vil bli støttet gjennom et råd, men beslutningen vil bli tatt når kriteriene er oppfylt og Nato-landene er enige, sa han til NTB tirsdag kveld.

Summary: Ukrainas president, Volodymyr Zelenskyj, tok et skuffet oppgjør med Nato-toppmøtet i Vilnius, hvor han ikke får noen tidslinje for Ukrainas Nato-medlemskap.

Summary: Uttalelsen fra toppmøtet sier at Ukraina vil få en invitasjon når de allierte landene er enige om det, og vilkårene er oppfylt.

Summary: Nato-landene har samlet seg om en trepunktsplan for Ukraina: En plan som skal bringe Ukrainas militære styrker på Nato-nivå, Ukraina skal ikke gå via en formell planprosess før medlemskap blir aktuelt, og kontakten med Ukraina skal formaliseres i et eget Nato Ukraina-råd.

Summary: Statsminister Jonas Gahr Støre ville ikke si noe om når Ukraina kan bli medlem av Nato, men understreket at Ukraina hører hjemme i Nato.


Opplysninger til VG: Politiet har funnet skuddskader på hytteplanker etter drapet på Jonas

Politiet har ifølge VGs opplysninger fjernet terrassebord med skuddskader ved hytta der Jonas Aarseth Henriksen (30) ble funnet drept.  På dronebilder av hytta kan man tydelig se at to terrassebord på plattingen ved hytta mangler.  NRK har tidligere skrevet at plankene skal ha blitt fjernet av politiet etter at åstedet ble sperret av. VG får opplyst at plankene er blitt fjernet av politiet fordi de hadde skuddskader.  Politiadvokat Tine Henriksen ønsker ikke å kommentere konkrete beslag.  Jonas ble funnet drept lenger ned på veien til hytta for tre uker siden, torsdag 17. august.  Flere beslag – Hva er årsaken til at dere har fjernet planker fra terrassen? – Vi ønsker ikke å kommentere hvilke undersøkelser som er gjort i området. Vi mener det kan skade etterforskningen om vi går ut og bekrefter eller avkrefter den type opplysninger, sier Henriksen.  – Men vi har gjort flere beslag i saken og i nærheten av der avdøde ble funnet, sa hun til VG forrige uke.  Hun har tidligere sagt til VG at politiet har gjennomført en rekke undersøkelser på funnstedet.  – Vi har fått mye informasjon gjennom tekniske og taktiske undersøkelser på åstedet, utover det har jeg ingen kommentar, sa Henriksen. VG har tidligere skrevet at Jonas ble skutt. Henriksen ønsker ikke å kommentere dødsårsaken. Vet ikke hvorfor Jonas var på hytta Mellom 08 og 09 om morgenen 17. august skal Jonas Aarseth Henriksen ha sendt et kartutsnitt som viste nøyaktig hvor han befant seg før drapet. – Vet dere hvorfor han var på hytta? – Nei, vi kan ikke si sikkert hvorfor han var der. Det vet vi ikke, sier Henriksen. En av politiets teorier er at Jonas ble lurt dit. – Vi er ganske sikre på når kan kom til hytteområdet og hvor han ble drept. Vi har også snevret inn et ganske konkret tidspunkt for drapet, men jeg vil ikke utdype bakgrunnen for at vi vet dette, ifølge Henriksen. På et satellittbilde tatt over hytteområdet klokken 12.26 av selskapet Airbus, kan man se en hvit bil på hytteveien. Jonas kjørte en hvit varebil til hytta og ble senere funnet drept i bilen.  Politiet fikk meldingen om at Jonas var funnet død klokken 17.00.  Ingen er foreløpig pågrepet for drapet på Jonas.

Summary: Politiet har fjernet terrassebord med skuddskader ved hytta der Jonas Aarseth Henriksen (30) ble funnet drept, får VG opplyst.

Summary: Politiet vil ikke kommentere det spesifikke beslaget, men har bekreftet at de har gjort flere beslag i saken.

Summary: Det er fortsatt uklarheter rundt hvorfor Jonas Aarseth Henriksen befant seg på hytta, og politiet undersøker muligheten for at han ble lurt dit.

Summary: Ingen personer er pågrepet for drapet på Jonas Aarseth Henriksen.


Avstängde BBC-profilen ringde upp sitt offer: ”Vad har du gjort?”

Tv-profilen misstänks ha betalat en tonåring en halv miljon kronor för nakenbilder. Enligt The Sun ringde programledaren nyligen upp sitt offer – för att försöka få utredningen stoppad. Nu kopplas Londonpolisen in i BBC-härvan. BBC stängde under söndagen av en välkänd programledare – som utreds misstänkt för att ha köpt nakenbilder av en tonåring. Under de senaste tre åren misstänks tv-stjärnan ha betalt över en halv miljon kronor för sexuella bilder av en person som varit 17 när det började – och som använt pengarna till att finansiera ett tungt drogmissbruk. Nu avslöjar The Sun att programledaren ringt den nu 20-åriga personen så sent som för någon vecka sedan – för att försöka avstyra utredningen mot honom. – Vad har du gjort? frågade tv-profilen, och försökte få personen att be sin mamma att stoppa utredningen, skriver den brittiska tidningen. Polis inkopplad På lördagskvällen lämnade 20-åringens familj över en mapp med bevismaterial till BBC:s utredningsledare Jeff Brown. Enligt mamman till 20-åringen hade familjen kontaktat BBC redan i maj – men känt en stor frustation när mannen dykt upp på tv en månad senare. Enligt Daily Mail hade BBC:s generaldirektör Tim Davie inte känt till fallet förrän i torsdags. Källor till den brittiska tidningen säger att cheferna på det statliga tv- och radiobolaget ”först inte insett allvaret” i anklagelserna. På söndagen meddelade Londonpolisen att man varit i kontakt med BBC angående den nu avstängde programledaren. ”Vi har haft en första kontakt från BBC angående denna fråga men ingen formell anklagelse har gjorts,” skrev polisen i ett uttalande. "Vi kommer att kräva ytterligare information innan vi bestämmer vilka ytterligare åtgärder som ska vidta."

Summary: En känd BBC-programledare misstänks ha betalat en tonåring en halv miljon kronor för nakenbilder, vilket har lett till att BBC har stängt av honom.

Summary: Programledaren ska ha ringt sitt offer för att försöka stoppa utredningen, enligt The Sun.

Summary: Londonpolisen har kontaktats i samband med utredningen om den nu avstängde programledaren.


Ryssland vill använda migranter som vapen

Ryssland planerar att använda paramilitära styrkor för att kontrollera migrationen till Europa som ett ”vapen” mot väst. Det enligt underrättelsedokument som The Telegraph har tagit del av. – Om du kontrollerar migrantvägarna till Europa så kan du påverka valen, säger en källa till tidningen. Enligt EU:s gräns- och kustbevakningsmyndighet, Frontex, leder Ryssland migranter genom sin egen landsgräns, men också via Afrika med hjälp av en tredje part. – Om du kontrollerar migrantvägarna till Europa så kan du påverka valen, eftersom du kan begränsa eller överösa ett visst område vid en given tidpunkt, säger en säkerhetskälla till The Telegraph. Det finns bland annat planer på att använda en ”gränspolisstryka” på 15 000 tidigare milismän i Libyen för att kontrollera flödet av människor, enligt dokumenten. Stödjer människosmugglare Den ryska Wagnergruppen har varit inblandade i flera konflikter i Afrika och sägs fortfarande ha baser i Libyen. De har tidigare anklagats för att driva på flödet av migranter genom att stödja människosmugglare. Dessutom finns ryska legosoldater i Centralafrikanska republiken, Mali och Sudan. På så sätt får de större inflytande över huvudvägarna till Europa, enligt Sergei Suhankin, forskare vid Jamestown Foundation. – Migrantvägarna är kopplade till platser där Wagner och andra ryska paramilitära styrkor verkar, säger Suhankin till tidningen. Fler migranter kan komma till Finland I november anlände hundratals cyklande asylsökande till finska Lappland. Det resulterade i att Finland fick stänga gränsen till Ryssland, som då anklagades för att ha utfört en ”hybridattack”. Något som Kreml förnekat. Sedan dess har det varit relativt lugnt vid den finska gränsen. Men migrationsvågen riskerar att accelerera under våren, enligt en Frontex-representant. – Det är oroväckande att desperationen hos människor som söker sig till EU så hänsynslöst används som brickor i ett geopolitiskt spel, säger  Frontex-representanten till The Telegraph.

Summary: Ryssland planerar att använda paramilitära styrkor för att kontrollera migration till Europa, för att använda det som ett "vapen" mot väst, enligt dokument som Telegraph har granskat.

Summary: Ryssland styr migranterna inte bara genom egna gränser, men också via Afrika, med planer om att använda en "gränspolisstryka" på 15 000 tidigare milismän i Libyen.

Summary: Rysslands taktik antyder att migration kan användas för att påverka politiska val, och riskerar att orsaka ökande migration till exempelvis Finland.