Uvær herjer på Vestlandet: Vurderer evakuering av Balestrand

Flere hardt rammede vestlandsbygder kjemper mot ras, flom og voldsomme nedbørsmengder. Nå varsler Balestrand mulig storstilt evakuering.   Søndag ettermiddag har Balestrand sendt ut varsel om mulig evakuering til 637 adresser.  Tettstedet i Sogndal kommune «følger værsituasjonen tett», heter det i en pressemelding på kommunens nettsider.  – Hvis det blir satt i gang evakuering, vil de det gjelder bli varslet, sier ordfører Ølmheim.  Søndag formiddag melder NVE at de forlenger oransje farevarsel for flom, jordskred, sørpeskred over store deler av Vestlandet. I løpet av lørdag ettermiddag og kveld fikk Vest politidistrikt inn melding om 22 ulike steinras, snø- og sørpeskred. 25 veier er stengt på Vestlandet, og det vil ta tid før veiene åpnes igjen, melder Statens Vegvesen like før klokken 14.30. Søndag skal uværet fortsette. Vegtrafikksentralen oppfordrer folk til å vurdere om kjøreturen faktisk er nødvendig.  – Vurder om du trenger å kjøre. Kan du utsette turen gjør gjerne det, sier trafikkoperatør Arne Viken til VG.  På veiene som er åpne burde folk passe ekstra på:  – Forvent at det ligger en del vann i veibanen. Noen steder er det også veldig glatt. Folk må være forberedt på at forholdene kan snu veldig fort, sier trafikkoperatør Viken.  Er du isolert på grunn av uværet? Da vil vi snakke med deg. Ta kontakt her.  Meteorologene: – Veldig mye nedbør – Det er veldig mye nedbør på Vestlandet. Det har vært mye regn det siste døgnet, og det kommer enda mer i dag, sier meteorolog Ingri Halland Soldal. I deler av indre strøk i Rogaland og Hordaland er det sendt ut gult farevarsel for nedbør. – I løpet dagen er det forventet nedbør på 40 til 60 millimeter på Vestlandet.  Om vi ser i et litt lenger perspektiv, altså fra lørdag kveld til søndag kveld, er det ventet opp mot 80 millimeter nedbør i form av regn. Årsaken til den voldsomme nedbøren, er den ventede «atmosfæriske elven»: – Den tilfører veldig mye fuktig og mild luft, som igjen resulterer i masse regn, forklarer meteorologen. Uvær også nord i landet Nord i landet er det mye vind og en del nedbør – både i form av regn, sludd, byger og snø. – Det er mye vind i Nord-Norge, det blåser ganske kraftig i både Nordland og Troms, mens det er litt stillere i Finnmark, som ligger utenfor det pågående lavtrykksområdet, sier meteorolog Terje Alsvik Walløe. Østlandet ligger på lesiden og er forskånet fra nedbøren søndag.  – Vindretningen over fjellet går vestover, så nedbøren og uværet legger seg på vestsiden – noe som fører til en effektiv sperre. Det er stort øst/vest-skille nå, forklarer Alsvik Walløe. Joar Førde og familien ble evakuert med brannbil til hotell i Utne – drevet av kjendiskokken Jon Aga.  Søndag morgen forteller han at det fortsatt regner tungt og at opprydningsarbeidet etter raset ikke har kommet i gang. Det kan gå mot en ny natt på hotellet – uten at det byr ham så sterkt imot: – I går kveld ble vi servert 5-retters: nystekt andebryst, steinbit med smørsaus og sjokolademousse blant annet, sier Førde til VG.  – Dette med kriseberedskap, det kan de i Ullensvang, legger han til og humrer godt.  SE: Her går skredet Ordføreren i Ullensvang, Roald Aga Haug, er i beredskapsmøte med kommunen søndag morgen.  – Det er 20 husstander er uten strøm, sier Haug til NTB. Han forteller samtidig at det er en del gjenstander som har havnet i fjorden i forbindelse med rasene. – Kystvakten har tilbudt seg å hjelpe til med å rydde opp dette. I tillegg er det en del båter som allerede har begynt på dette arbeidet. Dette er viktig for sikkerheten til båtene som ferdes i fjorden, forklarer Haug. Han tror heller ikke at de evakuerte vil få flytte hjem i dag. På grunn av uvær og fare for ras er riksvei 13 stengt på to steder. Det skriver Stavanger Aftenblad.  Trafikkoperatør John Andreas Omdal i Statens vegvesen sier til avisen at Suldal er så godt som innesperret. – Ja, Suldal er innesperret. Vi har vakter som står og sperrer veien ved Håra, Helganes, Nesflaten, Sand og Lovraeidet. Det er et godt stykke som er stengt, og vi skal ikke ha flere folk inn i området der nå, sier Omdal. I Sogndal har kommunen satt krisestab etter flom og uvær.  Her var rundt tusen personer innesperret lørdag kveld, og 200 søndag formiddag. Søndag ettermiddag åpnet derimot riksvei 5 igjen, og bygda er ikke lenger isolert.  – Det er fortsatt en del stengte veier, samt mye vær, sier trafikkoperatør Lise Kristoffersen ved Vegtrafikksentralen vest til NTB. Hun oppfordrer videre trafikantene til følge med på trafikkmeldinger, før de legger ut på veien. – De oppdateres fortløpende, sier hun.

Summary: Uvær, ras og is skaper utfordrende kjøreforhold i Norge.

Summary: Over 50 veier stengt på Vestlandet er stengt på Vestlandet i morgentimene.

Summary: Vegvesenet advarer om glatte forhold og mer nedbør.

Summary: 20  hus ble evakuert lørdag i Ullensvang på grunn av rasfare.

Summary: Suldal er innesperret på grunn av stengte veier.


Plastpåseskatten avskaffas – så gick det till när den kontroversiella skatten infördes

Nästa år avskaffas den mycket omdebatterade plastpåseskatten. Liberalernas klimat- och miljöminister försöker svära sig fri från skatten, men partiet var i själva verket drivande när den förhandlades fram inom januariavtalet. – Det var ett sätt att hitta pengar till andra satsningar, säger en partitopp i Liberalerna. – Det här är inte en fråga som jag är väldigt engagerad i. Det här är inte den frågan som jag går igång på mest. Det är inte en stor skatteintäkt för samhället, det kanske inte heller är den största principiella frågan om man ska titta på hur ett skattesystem ska utvecklas. Det är den 10 maj 2022. Mikael Damberg (S), dåvarande finansminister, har kallats till riksdagen för att debattera frågan om plastpåseskatten. Det är en oengagerad socialdemokratisk finansminister som masat sig över från finansdepartementet till riksdagens kammare för att återigen tröska plastpåseskatten. Moderaterna och Sverigedemokraterna är djupt kritiska. Mikael Damberg, som var inrikesminister när plastpåseskatten infördes, har svårt att motivera varför skatt på bärkassar i plast ska beskattas. – Jag har förstått att vissa partier här gör det här till en väldigt stor fråga, jag har lite svårt att begripa det, säger han. Nu ska skatten avskaffas och liksom Mikael Damberg har partierna som införde skatten, bortsett från Miljöpartiet, svårt att försvara den. Fördes fram av Liberalerna i förhandlingar Hösten efter valet 2018 var minst sagt hektisk. Valresultatet gav ingen tydlig vinnare men Stefan Löfven (S) lyckas trots allt bevara makten genom att bryta upp alliansen. Det gör han genom att ingå avtal med Miljöpartiet, Liberalerna och Centerpartiet. Förhandlingarna blev många och långa. Till slut var januariavtalet signerat; ett dokument på 16 sidor med 73 reformpunkter. I punkt fem utlovas en grön skatteväxling på minst 15 miljarder kronor, där höjda miljöskatter växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. En av skatterna som införs ska, lite oväntat, komma att bli en stor snackis och ett mål för oppositionen i kritiken mot regeringens politik. När plastpåseskatten ser dagens ljus bedöms den inbringa drygt 2 miljarder till statskassan. Det är pengar som ska användas till att finansiera löften i januariavtalet. Branschorganisationen Svensk Handel rasar. Sverigedemokraterna och Moderaterna hakar på. Dåvarande finansminister Magdalena Andersson (S) måste, liksom Mikael Damberg ett par år senare, försvara skatten i riksdagsdebatter. – Skatten är en del av regeringens arbete för att uppnå Sveriges miljömål och EU:s förbrukningsmål för plastbärkassar, sa Magdalena Andersson i februari 2021, märkbart oengagerad av frågan. Trots det kallar hon skatten för ”en framgång”. – Syftet var att man skulle minska engångsplastpåsar som man köper i affären och det tycks vara uppfyllt. Ministern: ”Påstås att Liberalerna drev igenom den” Efter regeringsskiftet i höstas valde dock moderaternas nyblivna finansminister Elisabeth Svantesson att behålla skatten. I varje fall ett tag. När skatten nu ska avskaffas i november nästa år, drygt fyra år efter inskaffandet, har det återigen uppstått frågor om vem som egentligen drev på för att få skatten på plats. Klimat- och miljöminister Romina Pourmokhtari (L) har valt att ifrågasätta bilden av att Liberalerna var pådrivande för skatten. – Det påstås att Liberalerna drev igenom den, svarar ministern på SVT:s fråga om varför L avskaffar en skatt man drivit på för att föra in. Men enligt personer i flera partier inom januariavtalet som var med i förhandlingarna var det just Liberalerna som slog ett slag för att införa plastpåseskatten. – När vi hade en massa förslag på utgifter så funderade vi på intäkter och då hittade vi skatten, säger en person som var med och förhandlade för Liberalernas räkning men som vill vara anonym. ”En del av sin finansiering” En annan person som satt med vid förhandlingsbordet säger att Liberalerna presenterade skatten som en del av den gröna skatteväxlingen för att finansiera skattesänkningar. – Man skickade in olika förslag och Liberalerna hade det som en del av sin finansiering, säger personen. – Liberalerna var ganska nöjda med den lösningen. De sa att det var viktigare att satsa på skolan än att ha billiga plastpåsar, fortsätter personen. I budgetmotionerna för 2019, alltså året innan skatten väl införs, finns förslag om plastpåseskatt med hos flera partier. Centerpartiet vill införa skatten, liksom Miljöpartiet. Även Kristdemokraterna propagerar för en skatt på plastbärkassar. Och så Liberalerna. ”Genom att göra det dyrare att köpa bärkassar av fossilplast hoppas vi minska användningen av plastbärkassar vid vardagsinköp, vilket skulle vara till nytta för miljön”, står att läsa i Liberalernas budgetmotion. ”Liberalerna föreslår att en skatt på plastpåsar införs, vilket leder till att statens finanser förstärks med 300 miljoner kronor för år 2018 under inkomsttitel 1411 Mervärdesskatt, hushåll, och med 1 200 miljoner kronor under inkomsttitel 1450 Övriga skatter på energi och miljö”, står det vidare i partiets förslag till budget. Men tanken om plastpåseskatten fanns med tidigare än så. En så kallad plastavgift på plastpåsar för att minska nedskräpningen fanns med i Liberalernas valmanifest 2018. Partiet gick alltså till val på frågan. En annan person som satt med vid förhandlingsbordet när januariavtalet skulle förhandlas fram säger att Liberalernas förslag blev underlag för förhandlingarna, men att plastpåseskatten inte skapade någon större debatt mellan partierna inom januariavtalet. Ytterligare en person som förhandlade säger att plastpåseskatten var ”en icke-fråga” som helt enkelt gick igenom därför att partierna var överens om att den var ett bra sätt att täcka utgifter i den kommande budgeten. – Det var inte en fråga som tvingades in. Försöker lämna över ansvaret på tidigare regering I april 2019, ett par månader efter att januariavtalet signerades, skriver Tina Acketoft, tidigare riksdagsledamot för Liberalerna, en debattartikel i Altinget där hon gör klart att hennes parti vill se en grön skatteväxling – och här dyker plastpåseskatten upp igen. Nu med en skarpare betoning på att partiet driver frågan. ”Några av de miljö- och klimatskatter som vi driver på är en omvänd miljöbilsbonus, vars grundidé är att bilar som inte är miljöbilar får en förhöjd fordonsskatt, en läckageskatt inom jordbruket för att minska användningen av konstgödsel som bidrar till övergödningen i våra vatten, samt en plastpåseskatt”, skriver Tina Acketoft. Men redan efter bara ett år med skatten vände Liberalerna och krävde att den skulle avskaffas. I partiets skuggbudget för valåret 2022 går man mot angrepp mot den S-ledda regeringen om den plastpåseskatt som man själv förhandlat fram. ”Den skatt på plastpåsar som regeringen har infört är ett misslyckande”, skrev Liberalerna i sin budget. Inställningen var en annan när L satt vid förhandlingsbordet med S, MP och C under vintern 2018 för att utforma januariavtalet. – Man tog fram listan på finansiering genom att dammsuga våra tidigare skuggbudgetar, säger en partitopp i Liberalerna. – Vi drev inte plastpåseskatten av principiella skäl, det var ett sätt att hitta pengar till andra satsningar.

Summary: Plastpåseskatten, som har varit mycket omdiskuterad, kommer att avskaffas i början av nästa år. Trots att Liberalerna, enligt källor var drivande i införandet av skatten, försöker partiet distansera sig från den.

Summary: Skatten föreslogs som en del av den gröna skatteväxlingen för att finansiera skattesänkningar och bedömdes initialt dra in omkring 2 miljarder kronor till statskassan.

Summary: Nu när skatten ska avskaffas i november nästa år, dyker återigen frågor upp om vem som var starkast pådrivande för att få skatten på plats.


Preget Glimt-talent etter Knutsens «tøffe valg»: – Bittert

ZÜRICH (VG) (Lugano-Bodø/Glimt 0–0) Byttet inn til andre omgang. Tatt ut fem minutter før slutt. Det ga en svært skuffet Daniel Bassi (18) etter kampen mot Lugano.  – Vi følte ikke vi fikk han inn i kampen. Vi traff ikke på presset og han ble løpende veldig mye mellom. Vi begynte å miste kontroll på kampen. Da tok jeg et litt tøft valg for å endre litt på presset vårt, sier Glimt-trener Kjetil Knutsen til VG.  Han startet med Adam Sørensen, opprinnelig back, på høyrekanten i 0–0-kampen mot Lugano.  Dansken ble tatt av til pause.  Inn kom Daniel Bassi. Han ble tatt ut til fordel for Fredrik Sjøvold fem minutter før ordinær tid.  – Det er selvfølgelig bittert. Det sier seg selv. Jeg ble litt skuffet, men det er vel en del av gamet, sier Bassi til VG.  18-åringen brukte lang tid i garderoben og var preget da han snakket med pressen.  – Jeg har hatt mange oppturer i seniorfotballen. Nå begynner jeg i hvert fall å nærme meg min første nedtur, kan man si.  – Føles det som en nedtur akkurat nå?  – Ja ja, uten tvil. Det kan man kanskje se på hele meg, sier en tydelig trist og skuffet kantspiller.  Bassi ble en omdiskutert mann i sommer da han valgte å bytte ut Tromsø med Bodø/Glimt. TIL-fansen sa tydelig fra om sin mening om overgangen, som sendte Lasse Nordås motsatt vei.  Kjetil Knutsen sier byttet fem minutter før ordinær tid handlet kun om det taktiske.  – Det var ene og alene fordi vi sto i en kamp som var viktig for oss. Da må vi gjøre de riktige grepene. Så får vi bruke tid på ham i ettertid av dette, så han forstår at dette er ikke noe annet enn at det ikke ble kampen for hverken han eller Adam i dag. Dessverre, sier Knutsen.  – Hva er vurdering rundt hvordan dette påvirker en 18-åring?  – Det er noe som selvfølgelig surrer i hodet, men jeg føler at min jobb er å være ærlig og stå til ansvar for det som alltid er det beste for laget. Det er nummer én. Så skal vi ta vare på ham. Han er en robust gutt og står bra i det. Han fikk ganske mange minutter. Det var andre som ikke fikk minutter i det hele tatt. Så det er viktig at vi har riktig perspektiv på dette også, sier Glimt-treneren.  Han valgte også å ta ut Faris Moumbagna. Spissen fra Kamerun kom inn for en skadet Runar Espejord etter 25 minutter av kampen.  – Det er en resultatbransje. Da får det være brutalt, sier Viaplay-ekspert Pål André Helland om byttet av Bassi.

Summary: I kampen mellom Lugano og Bodø/Glimt, ble Daniel Bassi (18) satt inn i andre omgang og tatt ut igjen fem minutter før slutt, noe som førte til skuffelse for spilleren.

Summary: Glimt-trener Kjetil Knutsen forklarte at han ikke følte de fikk Bassi inn i kampen - de lyktes ikke med presset og mistet kontrollen på kampen.

Summary: Bassi kom inn for Adam Sørensen og ble byttet ut til fordel for Fredrik Sjøvold i kampens siste minutter.

Summary: Bassi uttrykte skuffelse over situasjonen og beskrev det som hans første nedtur i seniorfotballen.

Summary: Knutsen forklarte at valget om å bytte ut Bassi var basert utelukkende på det taktiske og nødvendige grep for lagets beste.

Summary: Faris Moumbagna ble også byttet ut. Han kom inn for en skadet Runar Espejord etter 25 minutter av kampen.

Summary: Pål André Helland, Viaplay-ekspert, kommenterte at fotball er en resultatbransje, derfor kan det være brutalt.


Norges Bank øker kronesalget: – Ikke den beste nyheten

Kronesalget øker for tredje måned på rad til 1,4 milliarder. Kronen svekker seg, men etter nyttår kan det gå motsatt vei, tror Nordea-strateg. Norges Bank øker kronesalget med 200 millioner til 1,4 milliarder kroner per dag i november, ifølge en melding fra banken. Det er det høyeste beløpet siden mai. På forhånd var det ventet at kronekjøpene skulle holdes uendret på 1,2 milliarder.  Kronen svekker seg rundt 2–3 øre mot euro rett etter nyheten. – Psykologisk sett er ikke dette den beste nyheten for kronekursen, sier seniorstrateg Dane Cekov i Nordea Markets til E24. Han understreker imidlertid at det har mindre å si for kronestrømmene, da salget oppveies av oljeselskapenes kronekjøp til skatt over tid.  Venter kraftig kutt  Kronesalget (vekslingen) skjer for å overføre valuta til Oljefondet, som investerer i utlandet. Det må ikke forveksles med valutaintervensjon, som betyr at sentralbanken selger eller kjøper kroner for å påvirke kronekursen. Kronesalget økte til 1,9 milliarder per dag i februar, men har siden blitt redusert. De to siste månedene har de derimot blitt økt forsiktig. Nordea-strategen venter at kronesalget holdes på 1,4 milliarder per dag i desember, før det kuttes kraftig fra januar. Basert på oljeskattberegningene i statsbudsjettet ser han for seg et snitt på 700 millioner per dag neste år, en halvering fra dagens nivå. – Isolert sett tror jeg det vil være bedre fra et psykologisk perspektiv, fordi det fortsatt er noen som misforstår dette i utlandet, sier Cekov. – Kronestrømsmessig kan det også være litt mer positivt, for kronesalget i år har i perioder vært høyere enn kronekjøpene, blant annet fordi det er basert på høyere oljeskatt fra i fjor. Selv om kronekjøp og -salg over tid balanseres, kan sentralbankens salg likevel påvirke kronekursen, både på grunn av størrelsen og fordi vekslingene ikke nødvendigvis skjer samtidig. – Neste år koker alt ned til hva som skjer i det internasjonale makrobildet. Nå er det ikke positivt for små valutaer som kronen, sier Cekov videre. Han viser til at hvis den internasjonale økonomien snur, inflasjonen dempes og de store sentralbankene kutter renten, så kan det være gode nyheter for kronen. – Vi ser at det er ekstremt høy usikkerhet, og det styrker dollar og euro. Vi tror det vil svinge mye i kronemarkedet neste år også. Nordea anslår at euroen skal koste rundt 11.50 norske kroner ut året, men Cekov blir ikke overrasket hvis den i perioder svinger mellom 11.20 og over 12. Svinger mye Kronen har svingt en god del i år, men er nå rundt 15 prosent svakere mot euro enn på samme tid i fjor. Det betyr at det koster oss mer å handle fra, eller reise i, landene som bruker euro. Til gjengjeld blir det lettere å selge norske varer til utlandet. Norges Bank kjøpte i flere år kroner på vegne av staten, slik at oljeinntekter i utenlandsk valuta kunne brukes over statsbudsjettet. Men fra april i fjor snudde situasjonen, da kronestrømmene overgikk beløpet som skulle inn i statsbudsjettet. Betydelige kronesummer fra oljeselskapenes skatteinnbetalinger selges nå hver dag. Norges Bank har som regel forsøkt å jevne ut kronetransaksjonene utover i året, for å unngå unødig uro i valutamarkedet. Det siste året har det imidlertid vært uvanlig store endringer.

Summary: Norges Bank øker kronesalget for tredje måned på rad, til 1,4 milliarder kroner per dag.

Summary: Seniorstrateg Dane Cekov i Nordea Markets antyder at selv om dette kan svekke kronekursen på kort sikt, oppveies salget av oljeselskapenes kronekjøp.

Summary: Kronesalg skjer for å overføre valuta til Oljefondet, som investerer i utlandet.

Summary: Fra 2024 tror Nordea-strategen at kronesalget vil bli halvert fra dagens nivå, til et snitt på 700 millioner per dag.

Summary: Cekov mener dette kan være mer positivt psykologisk sett, spesielt for utenlandske aktører som kan misforstå kronekursen.

Summary: Euroen forventes å ligge på rundt 11,50 norske kroner ut året, men Cekov antyder at det kan svinge mye.

Summary: Kronen nå rundt 15 prosent svakere mot euro enn på samme tid i fjor.


EU mener seks norske lakseselskaper har brutt konkurranseregler

Mowi, Salmar, Lerøy, Grieg Seafood, Cermaq og Bremnes anklages for brudd på kartellregler. Selskapene er uenige. EU-kommisjonen mener de seks lakseoppdretterne har brutt EUs konkurranseregler i perioden 2011 til 2019. De har nå informert selskapet om sitt foreløpige syn i saken. Kommisjonen skriver i en melding at de er bekymret for at selskapene har utvekslet sensitive opplysninger knyttet til salgspris, volumer og produksjonskapasitet, samt andre faktorer som påvirker prissetting. Lakseaksjer faller kraftig på Oslo Børs etter nyheten. EU mistenker at formålet med den påståtte informasjonsdelingen var å «reduserer normal usikkerhet» i markedet for salg av norsk oppdrettslaks til EU. I 2019 gjennomførte EUs konkurransemyndigheter en razzia mot flere norske laksekjemper. Anklagene gjelder for salget av fersk norsk oppdrettslaks til EU i spotmarkedet. De omfatter ikke salg av laks på langsiktige kontrakter, og ikke fryst laks eller behandlede produkter som laksefileter og røkelaks. Norge er størst i verden på oppdrett av atlantisk laks. Fersk laks står for nesten 80 prosent av norsk eksport av oppdrettslaks, og EU er den største importøren, skriver kommisjonen i meldingen. Lakseselskapene uenige «Innsigelsen er ikke en endelig beslutning, men heller kommisjonens foreløpige syn om at selskapene som er undersøkt kan ha brutt EUs konkurranseregler», skriver oppdrettsgiganten Mowi i en melding. Selskapet sier det har mottatt innsigelsen fra EU-kommisjonen, som er resultat av inspeksjoner av en rekke norske lakseselskaper i februar 2019. «Mowi bestrider kommisjonens foreløpige syn og karakteristikkene om den påståtte oppførselen i markedet for norsk oppdrettslaks, og tror sterkt på at det ikke har vært noe brudd på konkurransereglene», skriver Mowi. Salmar, Lerøy, Grieg Seafood, Bremnes, Cermaq og Bremnes skriver også i meldinger at de er uenige i anklagene. «Salmar er sterkt uenig i kommisjonens foreløpige vurdering og vil redegjøre for Salmars syn i et grundig tilsvar til kommisjonen», skriver Salmar. Risikerer milliardbot – Konkurranse er avgjørende for å sikre at forbrukerne har tilgang på mat til rimelige priser. Vi er bekymret for at seks lakseprodusenter utvekslet kommersielt sensitiv informasjon med sikte på å begrense konkurransen på markedet, til skade for europeiske kunder, sier EUs konkurransekommissær Margrethe Vestager i meldingen. Mowi, Salmar, Lerøy, Grieg Seafood, Cermaq og Bremnes vil nå få mulighet til å svare på EUs beskyldninger. Dersom den endelige konklusjonen blir at oppdrettsselskapene har brutt reglene, kan de få en bot på opptil 10 prosent av selskapets årlige omsetning. Giganten Mowi omsatte for 4,95 milliarder euro i 2022. Med utgangspunkt i det kan boten komme på opptil 495 millioner euro, eller rundt 5,6 milliarder kroner med dagens valutakurs. Regelbruddene EU hevder lakseselskapene har begått, faller inn under paragrafer som forbyr karteller. Det norske Konkurransetilsynet sier det vil sette seg inn i grunnlaget for dette varselet, og at «det er klart vi er interessert i det EU-kommisjonen måtte mene om det». EU-kommisjonen har gransket en rekke landbrukssektorer for mulig prissamarbeid. Det har tidligere resultert i bøter til leverandører av bananer, eksotisk frukt, hermetisk sopp og hermetiske grønnsaker. Få dagens viktigste økonominyheter her!

Summary: EU-kommisjonen anklager seks norske lakseoppdrettere – Mowi, Salmar, Lerøy, Grieg Seafood, Cermaq og Bremnes – for brudd på kartellregler mellom 2011 og 2019.

Summary: Anklagene består i at selskapene skal ha utvekslet sensitiv informasjon om salgspris, volum og produksjonskapasitet, noe som kan påvirke prissettingen.

Summary: Selskapene avviser anklagene og hevder de ikke har brutt EUs konkurranseregler.

Summary: Dersom EUs endelige konklusjon blir at oppdrettsselskapene har brutt konkurransereglene, risikerer de bøter på opptil 10 prosent av årsomsetningen.

Summary: Nyheter om anklagene har ført til et kraftig fall i lakseaksjer på Oslo Børs.

Summary: Dette er en viktig sak da det involverer flere av Norges største oppdrettsselskaper, har potensielle økonomiske konsekvenser i milliardklassen og mulig innvirkning på laksemarkedet i EU.


Island holder pusten. Frykter stort vulkanutbrudd

880 jordskjelv ble registrert på Island natt til søndag. Et stort vulkanutbrudd kan komme når som helst. Søndag kveld holdt den islandske presidenten Gudni Johannesson en tale til folket. – Vi håper på det beste, men forbereder oss på det verste som de ville naturkreftene kan gjøre med oss, sa presidenten. Presidenten takket deretter Sivilforsvaret og redningsarbeiderne, men også forskerne som undersøker alt av data. – Kjære innbyggere. Vi vet fortsatt ikke om det blir et utbrudd i Grindavik. Hvis det skjer vil vi håndtere problemet, sa presidenten i talen, som ble holdt i Hallgrímskirkja i Reykjavik. Dette er Islands største kirke.  Sivilforsvarets sjef Víðir Reynisson sier til dens islandske kringkasteren RÚV at de vil avgjøre mandag om flere av Grindaviks innbyggere vil få lov til returnere til faresonen etter at en liten gruppe innbyggere fikk returnere for en kort stund søndag. Den seismiske aktiviteten har roet seg kraftig på Island søndag ettermiddag. Den norske geologen Børge Johannes Wigum, som bor på Island, sa tidligere samme dag til NTB at det fortsatt er det en del skjelv, men det har roet seg. – Det kan være et forvarsel om at magmaen er på vei opp, sa Wigum. Magma-tunnel Det er påvist en tunnelen med magma 800 meter under den lille byen Grindavik er omtrent 15 kilometer lang, skriver Islands meteorologiske institutt.  Magmatunnelen strekker seg fra Kálfellsheiði og sørvest ut i havet utenfor Reykjanes-halvøya. Tunnelen, eller gangen som Wigum kaller den, går rett vest for Grindavik. Det ble registrert over 880 jordskjelv mellom midnatt og klokken 6 søndag morgen, alle under tre på jordskjelvskalaen. Selv om dette er roligere enn de foregående nettene, mener forskerne ved detislandske meteorologiske instituttet at det er stor fare for et vulkanutbrudd på havbunnen. Det er store skader på veier og annen infrastruktur i området. Den islandske allmenkringkasteren RUV melder at fjernvarmesystemet i deler av Grindavik er ute av funksjon.  Utbrudd i sjøen – Man vurdere nå om beboerne i Grindavik kan få lov å hente dyrene sine, som de måtte etterlate under hasteevakueringen, sier Wigum. Forskerne mener nå at det er litt større sannsynlighet for at et utbrudd kommer ute i sjøen. – Et utbrudd i sjøen, er det bedre eller verre? – Det er bedre for Grindavik, da får man ikke lava som kommer opp midt i byen. Det er det verste scenarioet. Det er fortsatt en mulighet for at den seismiske aktiviteten dør ut. – Men sannsynligheten for at det blir et utbrudd, virker veldig stor, sier Wigum. – Føltes som om bakken skulle åpne seg Basketspilleren Danielle Rodriguez beskrev sin og kjærestens avreise fra Grindavik under hasteevakueringen lørdag i en tråd på X/Twitter. Treningen deres med Grindaviks lag hadde blitt avbrutt av kontinuerlige jordskjelv. De var derfor på vei hjem, til en leilighet cirka 15 minutters kjøring fra Grindavík. «Jeg har aldri fryktet mer for livet mitt», skriver Rodriguez. Hun beskriver at bakken begynte å riste så mye at hun tok tak i bilen. I omtrent 30 sekunder føltes det som om bakken skulle åpne seg under dem og svelge dem begge.  Skal hente hester Sylvía Sól Magnúsdóttir er i styret til rytterorganisasjonen Brimfaxa i Grindavik. Hun forteller til Island kringkastingsselskap at det fortsatt er igjen rundt 20 hester ute på markene i Grindavik. Hun og andre måtte la hestene bli igjen da innbyggerne ble evakuert fredag. Nå vet hun ikke hvordan det står til med dyrene.  Sylvía Sól sier at tilhengere står klare så snart det blir gitt grønt lys for å hente ut hestene. Oppdaterte reiseråd Utenriksdepartementet har sendt ut oppdatert reiseinformasjonen til Island etter vulkantrusselen. – Det er for tiden (nov 2023) høy jordskjelvaktivitet i et område på Reykjanes-halvøya sørvest for Reykjavik og det kan komme et vulkanutbrudd i området i nær fremtid. Badeanlegget Den blå lagune er stengt inntil videre, byen Grindavik er evakuert og det er skader på hus og veier. Veier inn til området er stengt, skriver departementet på sine nettsider. UD ber nordmenn om å lytte til rådene fra islandske myndigheter, samt følge oppdateringer fra beredskapsmyndighetene, som heter Almannavarnir. – Island er generelt et trygt land, sikkerheten er generelt på samme nivå som i Norge, understreker de samtidig. I en epost til NTB skriver UD at de oppfordrer alle reisende til Island registrere seg på reiseregistrering.no eller appen Reiseklar slik at departementet kan nå ut med oppdateringer og viktige beskjeder.

Summary: Island opplevde 880 jordskjelv natt til søndag, og risikoen for et vulkanutbrudd er høy.

Summary: Innbyggerne i Grindavik er evakuert, men får lov til å hente det mest nødvendige fra hjemmene.

Summary: Rytterorganisasjonen i Grindavik forbereder å hente ut rundt 20 hester som ikke ble evakuert i første omgang.


Safwat (57) får forlate Gaza – kan bli nødt til å gå i timevis

KAIRO/OSLO (VG) Norsk-palestinske Safwat Diab (57) frykter at han blir nødt til å leie et esel og gå i flere timer for å komme seg ut av Gaza. Onsdag fikk de første norske statsborgerne forlate Gaza og torsdag skal ytterligere 60 få gjøre det samme. Norsk-palestinske Safwat Diab (57) har også fått beskjed om at han skal få forlate Gaza torsdag. – I kveld har jeg fått beskjed om at jeg er en av dem som får forlate Gaza i morgen, sier Diab til VG. – Hvordan føles det? – Jeg har blandede følelser. Det føles så godt at jeg skal få være sammen med familien min i Norge igjen etter denne forferdelige tiden. Samtidig er jeg lei meg for at jeg skal forlate mine brødre og søstre, og deres familier og venner, og befolkningen i Gaza. Jeg føler særlig på skyldfølelse overfor barna som må bli værende i denne situasjonen. – Det er så vanskelig å la dem man er glad i bli værende igjen, når man selv skal komme seg i sikkerhet. Jeg føler meg hjelpeløs som ikke kan gjøre noe for å redde dem. Takker UD 57-åringen takker Utenriksdepartementet. – Jeg vil takke dem for deres arbeid med å få norske borgere ut av Gaza. Samtidig vil jeg oppfordre dem til å gjøre mer for å stanse denne katastrofale situasjonen. Diab sier at han flyttet til Norge i 2007, hvor han tok en doktorgrad. Han sier også at han er spesialisert innen krigstraumer.  Videre forteller han at han flyttet tilbake til Gaza i 2011, hvor han bodde og jobbet frem til 2020. Siden den gang har han bodd i Sandvika i Bærum, og har kone og fire barn i Norge. Kan bli nødt til å gå Diabs plan var å besøke familien nord i Gaza i omkring én måned, men bare tre dager før hjemreise brøt krigen ut. Nå befinner han seg i byen Khan Younis sør i Gaza, og vil forsøke å finne seg en drosje for å komme seg til Rafah-overgangen mellom Gaza og Egypt. – Dersom det er mulig, vil jeg finne en drosje og reise til grenseovergangen i morgen. Med bil tar det 15–20 minutter fra Khan Younis til Rafah-overgangen. Det er mangel på både mat, vann og drivstoff i Gaza på nåværende tidspunkt. Mangelen på drivstoff kan gjøre det både dyrt og vanskelig å bestille drosje. – Hva gjør du om du ikke finner en drosje? – Da blir jeg nødt til å leie et esel som kan bære bagasjen min. I så fall blir jeg nødt til å gå i flere timer. Rafah-overgangen åpner klokken 09 torsdag formiddag. Helseproblemer – Hva tenker du om din egen sikkerhet? – Jeg har fryktet for min egen sikkerhet siden krigen brøt ut. Alle som befinner seg i Gaza forventer å bli angrepet eller drept hvert øyeblikk, ingen steder er trygge. Utenriksdepartementet opplyser at det er svært farlig å reise innad i Gaza nå. 57-åringen erkjenner at det definitivt vil være risikabelt å gå fra Khan Younis til Rafah-overgangen med et esel. Omkring 200 norske borgere befinner seg fortsatt i Gaza etter at 51 fikk reise onsdag. De som forlater Gaza, fraktes med buss til et mottakssenter på et hotell Kairo, hovedstaden i Egypt.  Klokken halv ett lokal tid natt til torsdag, er det fortsatt ingen som har ankommet mottakshallen. Veien fra Rafah er lang, og går gjennom det milisariserte Sinai-området.   Når nordmennene kommer frem tas de imot av et team med blant annet leger og personell som kan hjelpe dem med det de trenger av dokumentasjon for å komme seg så raskt som mulig videre til Norge.  – Hvordan står det til med helsen din? – Jeg har problemer med ryggen, føttene og tennene, og har behov for en fullstendig helseundersøkelse. Jeg har også problemer med hjertet og hjerterytmen. I tillegg har jeg sovet veldig lite. Når man hele tiden forventer å bli angrepet, våkner man ofte. Jeg er utslitt, sier han. – Katastrofe 7. oktober angrep Hamas Israel. Omkring 1200 personer skal ha blitt drept i angrepet. Siden den gang har Israel bombet Gaza, samt iverksatt en bakkeinvasjon. Minst 11.320 personer på palestinsk side skal ha blitt drept. – Dette har utviklet seg langt forbi en militæroperasjon, det er ren hevn. Land som har innflytelse over Israel og som har støttet denne militæroperasjonen, må snu nå, sier Diab. – Situasjonen i Gaza er tragisk. Det er terrorhandlinger, sult og kaos. Alt er helt katastrofe. Jeg tror ikke det finnes et sted i verden hvor det er så ille som i Gaza akkurat nå.

Summary: Onsdag fikk de første norske borgerne forlate Gaza, og fraktes til Kairo i Egypt med buss onsdag kveld.

Summary: Safwat Diab (57) har fått beskjed om at han får forlate Gaza torsdag.

Summary: Diab er glad for at han skal få møte familien i Norge igjen, men lei seg for at han skal forlate kjente og kjære i Gaza.

Summary: For å reise fra Khan Younis til Rafah-overgangen vil 57-åringen forsøke å leie en drosje, men er åpen for at han kan bli nødt til å leie et esel i stedet.


Krokodille-jomfru skal ha laget barn i Costa Rica

Forskere sier de har bevis for at verdens første jomfrufødsel hos en krokodille har funnet sted. Krokodillen det er snakk om, har fått navnet Coquita. Hun tilhører arten spisskrokodille, som er blant verdens største. CNN skriver at hun hadde levd alene i dyrehagen Parque Reptilandia i Costa Rica i 16 år da hun i 2018 la noen helt spesielle egg. Senere skal forskere ha funnet et fullt utviklet krokodillefoster i det ene egget – det til tross for at Coquita hadde levd hele livet sitt isolert fra andre i sin art. Det skal ha vært omtrent null sjanse for at hun skal ha blitt befruktet av en hann, sier forskerne. Skriftlig rapport Den påståtte jomfrufødselen er brettet ut i Biology Letters tidligere denne uken, angivelig den første skriftlige rapporten i sitt slag.  Der forklares det at krokodiller er i stand til ukjønnet formering, altså at ubefruktede egg kan gi avkom. Studien forklarer at det ikke er uvanlig at krypdyr som lever i fangenskap, legger egg, men «med tanke på perioden med isolasjon fra andre, vil disse eggene normalt bli ansett som ikke-levedyktige og kastet». Forskere mente at av de 14 eggene Coquita la, var det syv som kunne være levedyktige. Derfor valgte de å inkubere dem kunstig – altså bruke et apparat for å dyrke eggene frem.  Kun det ene egget resulterte i et fullverdig foster.  Døde Det hører imidlertid med til historien egget aldri endte opp med å øke verdens truede krokodillebestand. Det klekket nemlig aldri, og krokodillebabyen ble erklært dødfødt. En del av fosteret ble sendt til forsker Warren Booth i USA, som har studert fenomenet partenogenese, populært kalt jomfrufødsel, i over ti år.  – Innavl Booth skal ifølge forskningsrapporten ha kunnet sekvensere den dødfødte krokodillens DNA. Han bekrefter at den faktisk ble produsert av partenogenese, med en genetisk sammensetning som var 99,9 % samsvarende med morens.  «Disse funnene tyder derfor på at egg bør vurderes for potensiell levedyktighet når hanner er fraværende», konkluderer studien. Booth opplyser imidlertid at mange avkom som blir til gjennom ukjønnet formering, er svært syke eller svake. «Vi snakker rett og slett om skikkelig innavl», sier han. Jomfrufødsel hos dyr er tidligere observert hos slanger, fugler, øgler, skilpadder og haier. Fått med deg disse krokodillevideoene? Se VGTV:

Summary: Krokodillen Coquita lever i dyrehagen Parque Reptilandia i Costa Rica.

Summary: Coquita la 14 egg i 2018 og hadde da levd isolert fra artsfrender i 16 år.

Summary: En studie i Biology Letters forteller at ett av eggene inneholdt et fullt utviklet krokodillefoster.

Summary: Krokodillebabyen døde før klekking

Summary: Studien fastslår at krokodiller kan formere seg ukjønnet, men avkommene er syke eller svake.

Summary: Jomfrufødsler er tidligere observert hos slanger, skilpadder, øgler, fugler og haier.


Aps sametingsgruppe: Brutt tillit til regjeringen

Ap-gruppen i Sametinget fillerister egen regjering i Fosen-konflikten. Tilliten til regjering og rettsstat er brutt blant mange samer, skriver Ap-samene i en uttalelse. – Jeg er stygt redd for at denne saken vil skade Arbeiderpartiet mer enn man tror. Partiet er i ferd med å bryte med det ideologiske grunnlaget sitt, sier leder i Aps sametingsgruppe, Ronny Wilhelmsen til VG lørdag morgen. Han sikter til at partiet har programfestet og vært  en forkjemper for arbeidsfolks og urfolks rettigheter og selve rettsstaten. – Krevende å rette opp tillit I den skriftlige uttalelsen fra sametingsgruppen, understrekes behovet for å gjenopprette tillit: – Arbeiderpartiets sametingsgruppe oppfatter at tilliten til regjering og rettsstaten blant mange i det samiske samfunnet er brutt, og det vil kreve mye å rette opp i det. En snarlig løsning i Fosensaken vil være en start for gjenoppbygging av tillit og forsoning, skriver sametingsgruppen i uttalelsen. Der beklages også at regjeringen og vindkraftselskapene ennå ikke har fulgt opp høyesterettsdommen i Fosensaken.  – Vi er bekymret hvorvidt en løsning er innen rekkevidde da reineierne signaliserer at de ikke opplever å komme noen vei i meklingene, skriver Ap-gruppen på Sametinget. Demonstrantene med Ella Marie Hætta Isaksen i spissen, fikk fredag vite at de får audiens hos Kongen på slottet førstkommende mandag. Da valgte de å avslutte de pågående aksjonene i hovedstaden. Ap-topp i Sametinget, Ronny Wilhelmsen begrunner hvorfor han ikke ser lyst på å finne en løsning: – Man prater og finner den ene grunnen til utsettelse etter den andre. Jeg synes mitt eget partis regjering har håndtert denne saken på en lemfeldig måte, sier Wilhelmsen til VG. –  De burde ha satt i gang prosessen med å følge opp høyesterettsdommen for lengst. Og senest når de hadde sjansen under den siste demonstrasjonen i Oslo, legger han til.  Wilhelmsen registrerer at Ap-medlemmer melder seg ut at partiet på grunn av Fosen-saken. Noen av de som sto på partiets sametingsliste - har også deltatt i Fosen-aksjonene, røper han overfor VG. Med Fosen-saken som bakteppe så ser han for seg enorme inngrep i naturen også i forbindelse med elektrifiseringen av det store naturgassanlegget på Melkøya ved Hammerfest. – Dette skaper stor bekymring i befolkningen, noe som valgresultatet i høst viste. Jeg tror at det ga betydelig utslag i sviktende oppslutning, sier Wilhelmsen om eget partis resultat. – Har du fortsatt tillit til olje- og energiminister Terje Aasland (Ap)? – Statsråden må gjøre sin jobb. Han er i en vanskelig situasjon. Men regjeringen er nødt til å ordne opp i dette. Hvis ikke kan dette være totalt ødeleggende for Arbeiderpartiet, advarer Ronny Wilhelmsen. – Unge har mistet troen Sametingsgruppen støtter de lovlige demonstrasjonene som har preget hovedstaden de siste dagene. Men de frykter signalene som sendes ut fra egne partikamerater til ungdommen: – Vi som voksne politikere i Arbeiderpartiet beklager at vi i en rettsstat lar det gå så langt at ungdommen har mistet tro på at høyesterettsdommer følges opp, og velger å sette på vent egne liv for å kjempe for rettsstaten og rettferdighet. Stenseng: Jobber med å finne løsning Partisekretær Kjersti Stenseng i Arbeiderpartiet kommenterer uttalelsen fra partiets sametingsgruppe slik: – Regjeringen jobber så raskt som mulig med å finne en løsning på Fosen-saken, og det pågår nå mekling mellom partene, skriver hun i en sms til VG. Hun legger til at Ap er opptatt av å styrke det samepolitiske arbeidet, og har satt i gang et eget arbeid frem mot landsmøtet i 2025, sammen med Samepolitisk råd, «hvor Ronny Wilhelmsen fra sametingsgruppen er med.» Les også: Dette er Fosen-saken

Summary: Ap-gruppen i Sametinget kritiserer regjeringen i Fosen-konflikten og uttrykker mistillit til regjering og rettsstat blant mange samer.

Summary: Ronny Wilhelmsen, leder i Aps sametingsgruppe, tror konflikten vil skade partiet og bryte med deres ideologiske grunnlag, som arbeidsfolks og urfolks rettigheter og rettsstaten.

Summary: Wilhelmsen opplyser at Ap-medlemmer melder seg ut av partiet på grunn av Fosen-saken.

Summary: Sametingsgruppen støtter lovlige demonstrasjoner, men frykter signalene sendt ut til ungdommen om manglende tro på rettsstaten.


Pourmokhtari kan sova lugnt med SD:s stöd

Klockan nio röstar riksdagen om den liberala klimat- och miljöminister Romina Pourmokhtaris  framtid. Miljöpartiet och Centerpartiet har begärt en misstroendeförklaring eftersom de anser att ministern bryter mot den svenska klimatlagen som säger att regeringen ska föra en politik som minskar utsläppen av växthusgaser. Det kan man inte säga att regeringen gör. Och när Romina Pourmokhtari precis innan jul presenterade sin klimathandlingsplan ekade det tomt när det kom till politiska förslag. Behöver inte oroa sig Miljöministern behöver dock inte oroa sig, speciellt som  Socialdemokraterna till sist beslutat lägga ner sina röster. Förutsatt att inte några sverigedemokrater får för sig att spela henne ett spratt skulle Pourmokhtari ändå kunnat att sitta kvar. Och det beror märkligt nog just på att hon bryter mot lagen. Majoriteten i den svenska riksdagen vill nämligen ha en politik som ökar utsläppen, vad klimatlagen än säger. Hade Pourmokhtari lagt fram förslag som lever upp till lagens krav skulle hon däremot ha fått avgå. De andra regeringspartierna och Sverigedemokraterna skulle aldrig ha accepterat det. En politisk prövning En misstroendeomröstning är riksdagens starkaste redskap för att kontrollera regeringsmakten. Det är inte en juridisk prövning, utan ett verktyg för att pröva om regeringen och ministrarna har riksdagens stöd. Det stödet kommer alltså ministern att få imorgon, just därför att hon anpassat sig till det parti i riksdagen som aldrig tagit klimathotet på allvar. Det är rimligt att fråga sig om det är så här misstroendeomröstningar ska användas? I värsta fall blir det bestående intrycket att regeringens klimatpolitik fått godkänt. Dessutom tar demonstrationer som morgondagens omröstning fokus från den riktiga politiken. De senaste mandatperioden är full av avskräckande exempel. Ett haveri för regeringen Regeringens klimatpolitik är som sagt inte ett personligt misslyckande för Pourmokhtari. Det är ett haveri där hela regeringsalliansen mot bättre vetande vikt ner sig för kortsiktig bränslepopulism. Med det sagt förtjänar varken miljöministern eller regeringen som helhet något förtroende i klimatfrågan. Statsministerns prat om framtida kärnkraft om miljöministern desperata försök att lansera en nationell utsläppshandel är dimridåer, ingenting annat. En dieselbil släpper inte ut mindre växthusgaser för att Ulf Kristersson  hoppas på atomkraft om femton år. Och utsläppshandel handlar om att det ska bli dyrare att smutsa ner. Regeringens politik är som bekant tvärt om: att göra det billigare. Kritiken mot Romina Pourmokhtari och regeringens klimatpolitik kommer att fortsätta, även om hon får riksdagens förtroende i morgon. Borde Romina Pourmokhtari sitta kvar? Och är det bra att Miljöpartiet och Centern har begärt en misstroendeförklaring? I chatten diskuterar Ingvar Persson misstroendeomröstningen med läsare.

Summary: Riksdagen kommer att rösta om en misstroendeförklaring mot miljöminister Romina Pourmokhtari klockan nio. Anklagelsen är att hon bryter mot klimatlagen genom att föra en politik som ökar utsläppen av växthusgaser.

Summary: Trots anklagelserna förväntas Pourmokhtari behålla sin position. Hon ges stöd eftersom hon anpassar sin politik till majoriteten i riksdagen, som föredrar en politik som ökar utsläppen.

Summary: Aftonbladets ledarsida anser att kritiken mot Pourmokhtari och resten av regeringens klimatpolitik måste fortsätta, trots att hon förmodligen behåller riksdagens förtroende.


Kan ikke huske et større medietrykk på en enkeltperson

Ingen kan sette seg inn i den belastningen det har vært for Sindre Finnes. Advokat Thomas Skjelbred dro paralleller til Tønne-saken for 20 år siden.  – Å stå i den offentlige gapestokken som Sindre Finnes har stått i de siste ukene, for ikke å si de to siste to månedene, kan de færreste sette seg inn i.  Det sier advokat Thomas Skjelbred på en pressekonferanse fredag ettermiddag. Her oppsummerte Skjelbred saken etter Økokrims avgjørelse om ikke å åpne etterforskning av aksjehandelen til Sindre Finnes.  Advokaten brukte mye tid på å sette fingeren på den samlende medietrykket han mener Finnes har vært utsatt for.  – Det er kun et fåtall nyhetsartikler som isolert sett jeg mener har vært utenfor det medieetiske. Likevel har det samlede medietrykket mot en enkeltperson, vært større enn jeg kan komme på i en så kort tidsperiode, sier Skjelbred.  Han mener kommunikasjonsformen i dagens medier gir et voldsomt trykk.  – En artikkel blir gjentatt så mange ganger at det samlede medietrykket blir stort. Det skyldes sikkert moderne kommunikasjonsformer, men jeg tror det er viktig å ta innover seg hvordan det er å stå i det, sier han.  Trekker frem Tønne-saken Skjelbred dro paralleller til Tønne-saken under pressekonferansen. Økokrim tok den gang ut tiltale mot tidligere helseminister Tore Tønne 20. desember i 2002. Dagen etter begikk han selvmord.  Skjelbred trakk frem rapporten «3 uker i desember», som var en kritisk gjennomgang av medienes rolle i den såkalte Tønne-saken. Norsk Presseforbund varslet en gjennomgang av pressens dekning. Et uavhengig utvalg leverte rapporten i mai 2003.  – Mange husker denne saken. 131 nyhetsartikler ble publisert om Tønne i VG, Dagbladet, Aftenposten og Dagens Næringsliv i løpet av 18 dager, sier Skjelbred.  – De samme mediene har siden september publisert over 1000 artikler om Sindre Finnes. Tar vi med resten av Medie-Norge er tallet gått over 6000 mediesaker, ifølge Infomedia, sier advokaten.  Han mener dette bør gi noen refleksjoner.  – Når burde det vært nok? Når er samfunnsoppdraget oppfylt? Kunne det ha vært i det øyeblikket man har avdekket kritikkverdige forhold i denne saken. Og kompetente myndigheter igangsatte undersøkelser. Burde man ikke da ventet på utfallet av Økokrims undersøkelser før man fortsatte med spekulasjoner, spør Skjelbred.  – Hvor ble det av uskyldspresumsjonen i medienes dekning? Det avstedkom ønske om å legge ut personopplysninger og detaljer på aksjehandel. En helt uholdbar situasjon å stå i rent rettslig sett, sier Skjelbred.  Han er spent på om mediene vil evaluere det samlede omfanget som i 2003.  – Nå som Sindre Finnes kan begynne å legge denne saken bak seg, håper jeg at mediene er mer entydige i sin videre dekning. Det er ikke grunnlag for å påstå at det har forekommet noe ulovlig eller straffbart ved Sindre Finnes’ aksjehandler. Han kan ikke ha en mistankens slør over seg i evig tid.  – Så nå må saken legges død for Sindre Finnes vedkommende i offentligheten.  E24 svarer: – Dette får stå for hans regning Næringslivsavisen E24 skrev den første saken om Sindre Finnes’ aksjehandel allerede i august. De har produsert en rekke artikler siden den gang.  – Vi har hele veien vært opptatt av å ha en faktabasert og balansert dekning av dette sakskomplekset. Det mener vi har lykkes med, selv om det også her er noe som kunne vært gjort bedre, sier Lars Håkon Grønning, redaktør og adm.dir. i E24.  – Hva synes du om at advokat Skjelbred drar en parallell til Tønne-saken? – Det får stå for hans regning.  – Men han sikter til at det er produsert totalt over 6000 saker av norske medier i noen få måneder. Er ikke det vel massivt? – Jeg har ingen problemer med å forstå at trykket på Sindre Finnes har vært massivt. Dette er en velkjent problemstilling i ulike sakskomplekser. Og det er sunt å ha en debatt. Men når advokat Skjelbred trekker paralleller til Tønne-saken, bruker han et velkjent og sterkt virkemiddel. Jeg er usikker på om det bidrar til en god debatt.  – Kommer dere til å legge saken død nå? – Nei, vi kommer til å fortsette å dekke denne saken. Det er høring på Stortinget allerede tirsdag. Vi ønsker å ettergå relevante journalistiske spor. Dette er en sak med mange sider, men som primært er interessant med utgangspunkt i Erna Solbergs rolle og hennes håndtering av habiliteten. Det er hun som eventuelt søker fornyet tillit hos velgerne og som vi har en plikt til å ettergå, sier Grønning.

Summary: Advokat Thomas Skjelbred mener Sindre Finnes har måttet tåle massivt medietrykk etter aksjehandel.

Summary: Skjelbred sammenligner med Tønne-saken fra 2002 der mediestormen også var høyt. Tore Tønne tok sitt eget liv.

Summary: E24 vil fortsette å dekke saken for fullt. Næringslivsavisen vil holde fokus på Finnes, Erna Solbergs rolle og hennes håndtering av habilitet.


Kritiserer svenske stjerner: – Generaltabbe

RUKA (VG) Viaplay-ekspert Hans Christer Holund kommer med taktisk kritikk av Sverige-duoen Ebba Andersson (26) og Frida Karlsson (24). Andersson og Karlsson dro store deler av søndagens fellesstart med 20 km fri i finske Ruka, men endte som henholdsvis nummer fem og seks.  Svenske Moa Ilar (26) spurtet til sin første seier i verdenscupen foran amerikanerne Jessie Diggins og Rosie Brennan. Lotta Udnes Weng ble Norges beste på fjerdeplass.  – Gledelig og gøy at disse outsiderne klinker til og vinner på uventet vis. Det er gøy å se. Det var et interessant løp. Jeg mener Ebba og Frida gjør en generaltabbe og ikke går jevnt, sa Holund underveis i løpet på Viaplays sending. Løpet gikk i åtte runder i en 2,5 kilometer lang løype med særlig en lang motbakke og en lang utforkjøring. Også på herrenes fellesstart i langrenn og kombinert var det et samlet felt til mål. Holund stusset på at duoen ikke gikk hardere da de ledet med noen små sekunder - både ved rundt 10 og 15 kilometer. Holund kalte det «urutinert gåing» av Andersson og Karlsson, som han anser som de to sterkeste i feltet. – Det blir uryddig. Da de først drar til, går de ordentlig til, så ser det ut som de går seg stive i den lange bakken. Men morsomt å se på og gledelig at Lotta reiser seg, sier Holund.  Karlsson erkjenner at «det gjelder å være smartere enn jeg var i dag». – Vi forsøkte vel, det var vel tanken, men altså ... Å være to i den utforbakken mot å være 22 er stor forskjell. Nei, det holder ikke, sier Karlsson konfrontert med Holunds utspill. – Holund mener dere kunne gått fra hvis dere gikk jevnt hardere, hva tenker du? – Jeg synes vi forsøkte det. Jeg følte det var kjør hver runde. Jeg vet ikke hva Ebba sier, men jeg lå og kjørte, sier Karlsson. Hun innrømmer at hun ville løst ting annerledes i etterkant. – Jeg skulle nok ikke forsøkt hver runde. Jeg må kanskje stole litt mer på mine fartsegenskaper.  Andersson varsler at hun skal studere løpet. – Det var vanskelig å virkelig få de meterne man trengte for at det ikke skulle samle seg igjen. Jeg gjorde det jeg kunne med dagsformen, sier Andersson og fortsetter: – Det er lett å se på TV og analysere, så er det en annen ting å være ute i løypa og kjøre med belastning og mange sterke løpere rundt seg. Jeg får studere løpet og se hva jeg kunne gjort bedre.  – Jeg må se på hva jeg kan gjøre til neste fellesstart, for dette ble både kaldt og kaos.  22 år gamle Margrethe Bergane (nummer 11) var også mye fremme i tet og Holund ble «rørt» av hvor offensiv hun var. TV 2-ekspert Petter Skinstad var derimot ikke så positiv. – Fantastisk moro med Ilar og den amerikanske duoen. Elendig taktisk gåing av forhåndsfavorittene Andersson og Karlsson (og Bergane). Herlig laginnsats av de norske jentene! Litt å gå på til toppformen, men her kan det bli mye å juble for når alle er tilbake på start og i form, skriver Skinstad på Twitter/X.  Uansett taktisk kritikk fra norsk hold, drar  svenskene fra Ruka med tre av tre seirer.

Summary: Viaplay-ekspert Hans Christer Holund gir taktisk kritikk til de svenske langrennsløpere Ebba Andersson og Frida Karlsson.

Summary: Holund kritiserte Andersson og Karlsson for urutinert og uryddig gåing.

Summary: Svenske Moa Ilar spurter til sin første seier i verdenscupen, Lotta Udnes Weng ble beste norske på fjerdeplass.

Summary: Karlsson erkjenner at hun gjerne skulle løst løpet annerledes

Summary: Andersson varsler at hun skal studere løpet på nytt


Minst 182 pasienter berørt av ny feil i Helseplattformen: - Kan få alvorlige følger

Det skandalerammede milliardsystemet i Midt-Norge skaper nye bekymringer på landets største sykehus. (Adresseavisen) St. Olavs hospital har oppdaget feil i legemiddellistene. Det bekreftet sykehusdirektør Grethe Aasved overfor Adresseavisen fredag ettermiddag. - Det har oppstått en feil etter at Helseplattformen AS den 30. oktober 2023 gjennomførte en oppdatering/feilretting knyttet til legemiddellisten i epikrisene som sendes ut når pasientene blir utskrevet. Feilen er funnet og rettet i løsningen, sier hun i en uttalelse. Legemiddellisten er en oversikt over hvilke medisiner du bruker. Det er uklart hvor alvorlige konsekvenser feilen har fått for pasientene.  Dette skjer bare en uke før Helse Møre og Romsdal skal bestemme seg for om de skal innføre Helseplattformen på sine sykehus.  Det er også bare et par dager siden det onsdag ble kjent at fem pasienter ikke er tatt inn til røntgen etter at 44 henvisninger ikke kom fram på grunn av feil i Helseplattformen. Ambisiøst prosjekt ble skandale Helseplattformen er en journalløsning som skal samle de ulike delene av helsevesenet i Midt-Norge på samme system. Det inkluderer kommuner, sykehus og fastleger. Målet er å sikre at informasjon følger pasienten sømløst gjennom hele pasientforløpet. Milliardsystemet ble innført på landets fjerde største sykehus for ett år siden. Prosessen har vært preget av en jevn strøm av bekymringsmeldinger, feil, avvik, mangler, brudd på pasientsikkerheten, utsettelser og enorme kostnadsøkninger og ekstrautgifter som har preget prosjektet det siste året. Statens helsetilsyn konkluderte allerede i februar med at Helseplattformen kan utgjøre en fare for pasientsikkerheten, og denne uken slo Riksrevisjonen fast at journalsystemet fungerer så dårlig at det kan påvirke pasientsikkerheten. Jobber med å kartlegge omfanget Sykehuset ble kjent med den nye feilen 23. november. De opplyser at de umiddelbart startet med å kartlegge omfang og konsekvenser. – Klinikksjefene ble raskt koblet på for å sikre at pasientene som er berørt av feil i legemiddellisten blir fulgt opp så raskt som mulig. Helseplattformen AS jobber fortsatt med å kartlegge omfanget og sammen med kommunene jobber St. Olavs hospital med å kartlegge konsekvensene for den enkelte pasient, sier Aasved. Har satt inn tiltak – Hva kan være konsekvensene for pasienter som er rammet av dette? – Konsekvensen kan være at pasienter har fått feil dosering av medisin.  – Har det fått konsekvenser for pasienter, hvilke pasienter er rammet, og hvor mange?  – Vi mottar løpende informasjon i denne saken og per i dag er det rapportert om 182 pasienter som er berørt av feilen. Det er iverksatt tiltak for å hindre feilmedisinering som kan få alvorlige følger, og disse pasientene er kontaktet.  – Hva gjør dere nå?  – Vi samarbeider tett med Helseplattformen AS, kommunene og andre samarbeidsaktører for å forebygge at feilen i legemiddellisten ikke resulterer i alvorlige hendelser.  – En rekke med for mange feil Tidligere denne uka skrev Adresseavisen også om nye alvorlige feil i Helseplattformen. «44 radiologiske henvisninger til samarbeidspartnere utenfor St. Olavs hospital har ikke kommet frem til mottaker», skrev St. Olavs hospital på sine hjemmesider onsdag kveld. – Det er veldig beklagelig, og det føyer seg i inn i en rekke med for mange feil som vi ikke skulle hatt, sa Trond Utne, som da var konstituert administrerende direktør i Helseplattformen. Fredag tok Siri Beate Berg over som konstituert administrerende direktør. Hun bekrefter St. Olavs versjon av feilen som har oppstått.  – Det var i forbindelse med en oppdatering, sier hun.  – Feilen er rettet, sier hun. Berg ønsker ikke å uttale seg om medisinskfaglige spørsmål og  hvilke konsekvenser feilen har medført  for pasientene.  – Uheldig  Helseplattformen oppsummerer feilen slik:  «Det er avdekket en feil som oppsto etter at Helseplattformen 30. oktober 2023 produksjonssatte en oppdatering knyttet til legemiddelliste i epikrise. Årsaken er en feil i det som kalles smartlenke, som henter legemiddelnavn og styrke fra reseptinformasjon og dosering fra inneliggende forordning. Helseplattformen har mottatt og satt i produksjon en ny oppdatering hvor denne feilen er rettet, feilen vil derfor ikke oppstå igjen. St. Olavs hospital følger opp hver enkelt pasient og dennes hjemkommune.» – Kan vi stole på systemet Helseplattformen nå? – Det er veldig uheldig at denne feilen oppsto nå. Vi forsterker arbeidet med testing og oppfølging av leverandøren, Epic, sier den nye sjefen for Helseplattformen.

Summary: St. Olavs hospital har funnet feil i legemiddellistene etter en oppdatering i Helseplattformen.

Summary: Feilen kan ha ført til feil medisinering hos 182 pasienter.

Summary: Dette skjer samtidig som en lang rekke feil og problemer med Helseplattformen har skapt bekymring for pasientsikkerheten.


Advarer mot stigmatisering: – Kjennes ut som min eksistens er problemet

Byråd for integrering i Oslo, Usman Mushtaq (Ap), mener at det meste går i riktig retning for integreringen i Oslo. Han advarer mot å bruke en liten gruppe kriminell ungdom som bevis på det motsatte. – Jeg mener det er en snever og feil inngang til debatten. Aftenposten møter Oslos byråd for arbeid, integrering og sosiale tjenester Usman Mushtaq (Ap) på Grønland i Oslo sentrum. Han vil vise frem tall som viser positiv utvikling for integreringen i Oslo. Andelen sysselsatte med innvandrerbakgrunn har økt under det rødgrønne byrådets styre – mer enn for befolkningen for øvrig, viser tall fra SSB. Men først et hjertesukk fra byråden. Han har sett seg lei på politikere som bruker ungdomskriminalitet som inngang til integreringsdebatten.  Sist ut var Frp-leder Sylvi Listhaug. Etter flere episoder med ungdomsvold etterlyste hun en «ærlig debatt».  Hun viser til Oslo-politiets egen rapport om ungdomskriminalitet, kalt Salto. Her kommer det frem at 114 barn i Oslo er registrert for gjentatt kriminalitet. Av disse har 77 prosent innvandrerbakgrunn – totalt 87 ungdom. – Vi må tørre å være ærlige om årsakene til utfordringene i hovedstaden. Oslo har store integreringsproblemer, mente Listhaug. – Urettferdig Mushtaq mener Sylvi Listhaug og andre med dette er med på å stigmatisere hele Oslos innvandrerbefolkning, noe han synes er svært problematisk. – Jeg er også bekymret for oppgangen i ungdomskriminalitet vi har sett nå etter en lang periode med nedgang. Men vi snakker om 87 ungdommer. En tredjedel av Oslos befolkning har innvandrerbakgrunn. At disse 87 skal definere en kvart million mennesker i byen, det mener jeg er direkte urettferdig, sier Mushtaq. – Blir det ikke påfallende å snakke om ungdomskriminalitetsbølgen uten å nevne at et flertall har minoritetsbakgrunn? – Jo, men historien er mye større, bredere og mer nyansert. Fagfolkene er tydelige på at det er mange andre enkeltfaktorer som er viktigere for hvorfor disse ungdommene faller utenfor enn brun hud. Det handler om en trygg oppvekst, at de mestrer skolen og fullfører videregående skole, sier Mushtaq. Han er selv vokst opp på Stovner og har pakistanske røtter. – For meg, som en mann med flerkulturell bakgrunn, kjennes det ut som min eksistens er et problem. Det er det ikke – og det vet vi, sier Mushtaq. Han mener mange han snakker med, føler det på denne måten. – Ord blir til holdning, og holdning blir til handling, Det blir en negativ spiral. Når vi omtaler ungdommen vår på den måten, blir en stor gruppe berørt. Holdningene blir til handlinger, som kan være diskriminering og rasisme, mener han. Flere i arbeid Integreringsbyråden etterlyser en debatt der en snakker om det han mener er de viktige tingene. – Det er utfordringer, men i det store og hele går integreringen veldig bra, mener Mushtaq. Han peker på at antallet sysselsatte med innvandrerbakgrunn har økt med 17.000 i årene Ap, SV og MDG har sittet i byråd. Andelen sysselsatte med innvandrerbakgrunn har økt med 4,7 prosent i perioden. For innbyggerne i Oslo uten innvandrerbakgrunn har økningen vært på 3,7 prosent: – Kan ikke si at noe går bra Byråden mener også det har vært en stille revolusjon på barnehagefronten, der andelen barn med innvandrerbakgrunn som går i barnehagen, nå er på over 90 prosent. Han viser også til den økte deltagelsen i Aktivitetsskolen og en høyere fullføringsgrad på videregående skole for ungdom med innvandrerbakgrunn. – Når en sier noe bra om integreringen, blir det fremstilt som at en ikke tør å snakke om utfordringene, sier han oppgitt. Han ramser opp det han mener blir de viktigste tiltakene i årene fremover om byrådet får ny tillit: – Sjokkerende mangel på innsikt Frp-leder Sylvi Listhaug tar kraftig til motmæle mot byråden. – Faktum er at unge innvandrere er grovt overrepresentert i kriminalitetsstatistikken. 77 prosent av de kriminelle gjengangerne i Oslo har innvandrerbakgrunn. For å løse problemet må vi derfor tørre å si at dette først og fremst er et innvandringsrelatert problem og begynne å sette inn tiltak deretter, sier hun. Listhaug fastholder at man må stramme inn integreringspolitikken. Hun tar også til orde for å senke den kriminelle lavalderen. – Mushtaq viser en sjokkerende mangel på innsikt i hva som er problemet når det gjelder ungdomskriminalitet. Dersom han tror det kun er 87 kriminelle ungdommer i Oslo, så har han ikke skjønt noe av det tallmaterialet, sier hun.

Summary: Usman Mushtaq (Ap), byråd for integrering i Oslo, mener at integreringen i hovedstaden stort sett går bra. Han advarer mot å bruke en liten gruppe kriminell ungdom som bevis for det motsatte.

Summary: Han reagerer negativt på politikeres fokus på ungdomskriminalitet, særlig etter kommentarer fra Frp-leder Sylvi Listhaug, som pekte ut integreringsproblemer som en hovedårsak til kriminalitet blant ungdom.

Summary: Mushtaq mener at Listhaug stigmatiserer innvandrerbefolkningen, og at kriminalitet blant ungdom er et komplekst problem som ikke kan forklares kun gjennom etnisitet.


Jarle Roheim Håkonsen forlater toppjobb på Stortinget for å bli næringspolitisk direktør.
 Han har jobbet i toppen av Arbeiderpartiet siden 2018. Frem til partiet gikk i regjering var han nesten alltid å se ved statsminister Jonas Gahr Støres (Ap) side. Han ble ikke med inn i regjering i 2021. – Det var jo egentlig røff sjø da jeg kom inn i partiet. Jonas sa da at her trenger vi alle gode krefter. Jeg har gitt av mine krefter i fem og et halvt år. Det er lenger enn ganske mange andre som har vært her. Det har vært jobbing tidlig og sent. Jeg tenker at det er bra å gå videre nå og lære seg noe nytt, sier Håkonsen til VG. Han ønsker ikke å skjønnmale dagens situasjon for Ap. I fjorårets kommunevalg tapte de makten i alle store, norske byer bortsett fra Tromsø.  – Den røffe sjøen har for alvor kommet tilbake. Det er tøffe tider, men jeg føler at vi har fått opp stortingsgruppen, som jeg har ansvar for, til å fighte, slå tilbake og være med i samfunnsdebatten. Selv om det er tøffe tider, så mener jeg at statusen for stortingsgruppen nå er god, sier han.  Håkonsen har nå fått ny jobb som direktør for næringspolitikk og kommunikasjon hos interesseorganisasjonen IKT Norge. IKT Norge representerer rundt 300 norske bedrifter.  Det sier han frister: – Jeg skal hjelpe å løfte IKT Norges medlemmer opp i samfunnsdebatten, sier Håkonsen. – Ekstremt mye uflaks Håkonsen slutter i Ap på fredag og starter i den nye jobben i midten av februar. I mellomtiden skal han en tur til Gran Canaria. Han sier at han er stolt over at han fikk være med på å velge Støre til statsminister. – Hva synes du om at du ikke fikk være med i regjering, da dere vant i 2021? – Det var jeg åpen om også da det skjedde. Det var jeg litt lei meg for, men det gikk fort over. Jeg har hatt det bra i de to og et halvt årene etter regjering. Det er ingen sure miner på den fronten, sier Håkonsen. – Jonas og regjeringsprosjektet har hatt ekstremt mye uflaks. Noe av det er selvforskyldt, men jeg tror de fleste ser at det meste er uforskyldt. Med litt mer stang inn, så tror jeg at det er fullt mulig å vinne valget igjen neste år. Det er ikke så dårlig fatt som det ser ut, sier han. Han ønsker ikke å kommentere Ingvild Kjerkols (Ap) master-sak.  – Hive oss rundt Håkonsen sier at den nye jobben handler om alt fra forsvar og sikkerhet til utdanning, klima, helse og kunstig intelligens.  Han mener at kunstig intelligens kanskje er den «største samfunnsomveltningen siden man fant opp internett». – Norge må virkelig hive seg rundt for å passe på at vi utnytter de gode sidene ved den og at vi ikke bare blir rammet av de dårlige sidene. Det kan på den ene siden potensielt gi oss gode jobber, bedre helse og bedre klima. På motsatt side kan det, hvis vi ikke kaster oss på og får regulert kunstig intelligens, gi oss alvorlig trøbbel, sier han. – Kommer du tilbake til politikken noen gang? – Det får tiden vise, sier han. Takk fra Støre Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) takker Håkonsen for samarbeidet. – Jeg takker for godt samarbeid med Jarle gjennom mer enn fem år, i opposisjon, valgkamp og i posisjon og ønsker ham lykke til i ny jobb, skriver Støre i en tekstmelding til VG.

Summary: Jarle Roheim Håkonsen slutter som kommunikasjonssjef i Arbeiderpartiets stortingsgruppe.

Summary: Han har jobbet i toppen av Arbeiderpartiet siden 2018. Før det var han NRK-profil.

Summary: Håkonsen sier at det var «røff sjø» i Ap da han startet og at det nå er tid for å lære noe nytt.

Summary: I hans nye jobb blir han direktør for næringspolitikk og kommunikasjon i IKT Norge.


Casper Ruud videre i storturnering: Spiller for kvartfinale

(Casper Ruud–Christopher Eubanks 6–4, 6-2) Casper Ruud har noe på gang etter en overlegen seier i Shanghai Masters mot amerikanske Christopher Eubanks. I 4. runde venter ungareren Fabian Maroszan, som er ranket som nummer 91 i verden. Ruud innfridde det solide favorittstempelet han hadde på seg foran kampen. Eubanks er ranket som nummer 32 i verden. Ruud er til sammenligning nummer ni. – Jeg er veldig glad. Christopher er en veldig, veldig fin fyr. Vi har et flott forhold utenfor banen. Jeg ser på han som en venn. Jeg er glad han har hatt et bra år, og han er tøff å møte, sa Ruud i seiersintervjuet. – 6-4 og 6-2 yter egentlig ikke rettferdighet med tanke på hvordan jeg følte kampen var. Han slår og server hardt, fortsatte nordmannen. Ruud sier han gjorde grep rundt eget etter US Open som har påvirket eget spill veldig positivt. – Jeg er fornøyd med hvordan spillet sitter. Alt gikk min vei i dag, og det må jeg ta med meg videre. Jeg må prøve å fortsette på den bølgen jeg har startet på, sa tennisstjernen. Ruud fikk en drømmestart på duellen mot Eubanks. Den norske 24-åringen la fra første stund press på sin tre år eldre motstander i sistnevntes fryktede serve. Etter å ha hatt to breakballer da Eubanks servet for andre gang, kom bruddet i servegame nummer tre. Der brøt Ruud blankt til 3-2-ledelse. Den fordelen ga han aldri slipp på igjen og tok åpningssettet relativt ubesværet 6-4 etter å ha forsvant egen serve tre ganger. Husker du dette Ruud-slaget?  I innledningen av sett nummer to fortsatte Ruud å legge press på 27 år gamle Eubanks. Amerikaneren ble tvunget til å redde en breakball allerede i første servegame. Bruddet kom som i første sett da Eubanks servet for tredje gang. Da satte Ruud tonen med en strålende lobb, og fulgte senere i gamet opp med å prikke inn den andre av to breakballer. I nordmannens påfølgende servegame spilte Eubanks seg til tre breakballer, men en innbitt Ruud berget alle og gikk deretter opp 4-2-ledelse. Deretter havnet Eubanks igjen i trøbbel i egen serve. Ruud kjempet seg fra 15-40 til deuce og brøt like etter amerikaneren på ny da Eubanks ble upresis. Dermed kunne Ruud serve hjem kampen. Det visste seg å bli en relativt enkel jobb. Ruud kom til turneringen i Shanghai etter å ha røket for verdenstoer Carlos Alcaraz i kvartfinalen i ATP500-turneringen i Beijing i forrige uke. Turneringen i Shanghai, som er den siste på ATP1000-nivå i årets sesong, har ikke vært spilt siden 2019 som følge av koronapandemien. Alle de beste spillerne i verden med unntak av Novak Djokovic deltar i Shanghai Masters.  Ruuds neste kamp blir etter alle solemerker tirsdag. Holger Rune er ute av turneringen i Shanghai. Derfor kan vi mimre til dette poenget mellom Ruud og Rune:

Summary: Casper Ruud vinner over Christopher Eubanks (6–4, 6-2) i Shanghai Masters.

Summary: Ruud imponerte og er nå klar for 4. runde.

Summary: Motstander i 4. runde blir Fabian Maroszan.

Summary: Ruud omtalte Eubanks som en tøff motstander.

Summary: Shanghai Masters er den siste turneringen på ATP1000-nivå denne sesongen – neste kamp for Ruud forventes tirsdag.


Pia Sundhage, 63, riskerar att få sparken efter Brasiliens VM-fiasko. Kritiken är massiv och enligt Globo ska förbundets ordförande nu ”utvärdera situationen”. – Jag vill vara kvar, säger Pia själv. För första gången sedan 1995 har det brasilianska damlandslaget misslyckats med att ta sig vidare från gruppen i ett VM. Fiaskot fullbordades via onsdagens 0–0-match mot Jamaica och efteråt haglar kritiken mot förbundskaptenen – svenska Pia Sundhage. Brasilianska tv-personligheten Ana Thaís Matos ifrågasätter varför Sundhage väntade så länge med sina byten, både i matchen mot Frankrike (förlust 1–2) och mot Jamaica. En invändning som Sundhage köper. – Det är alltid en tanke man brottas med: När ska man göra bytena? Såhär i efterhand kan jag hålla med om att vi gjorde dem för sent, säger hon enligt Globo. ”Ingen är större än laget” I tv-sändningen drog Ana Thaís Matos paralleller till att Brasiliens herrlandslags förbundskapten, Tite, lämnade självmant efter deras uttåg i kvartsfinal senast. Hon antyder att Sundhage bör göra samma sak. – Insatsen i detta VM var en stor besvikelse. Brasiliens VM-historia är enorm och ingen tränare än större än landslaget, säger hon. Förbundet ”utvärderar” Enligt Globos uppgifter ska förbundets CBF:s ordförande Ednaldo Rodriguez ”utvärdera situationen” med Pia Sundhage, men i lugn och ro. – Resultatet var en besvikelse, men jag kan garantera att förbundets stora satsning på damlandslaget kommer att fortsätta, till och med öka, med sikte mot OS nästa år, säger Ednaldo Rodriguez själv. Om Sundhage får följa med på den resan återstår att se. – Mitt kontrakt sträcker sig till den 30 augusti nästa år och det planerar jag att fullfölja, säger Sundhage. Hon tog över Brasilien sommaren 2019. Hennes facit på 57 landskamper är 34 vinster, 13 oavgjorda och 10 förluster.

Summary: Svenska fotbollstränaren Pia Sundhage riskerar att få sparken som förbundskapten för Brasiliens damlandslag efter landets VM-fiasko.

Summary: För första gången sedan 1995 misslyckades det brasilianska damlandslaget att gå vidare från gruppspelet i VM.

Summary: Förbundets ordförande Ednaldo Rodriguez ska ”utvärdera situationen” men Sundhage uttrycker sin önskan att stanna på posten.


Norge tar fem prosent av verdens avanserte biodrivstoff: – Kan føre  til utslipp  i andre land

Norge tar fem prosent av verdens avanserte biodrivstoff, og regjeringen planlegger for mer. Det er dyrt og kan føre til utslipp i andre land, advarer Miljødirektoratet. Når du fyller bensin eller diesel på biltanken, er en liten del av det biodrivstoff. Det lages av brukt frityrolje og animalsk fett, samlet inn fra blant annet restauranter og slakterier. Akkurat nå har ledere fra alle verdens land samlet seg for klimaforhandlinger i Dubai. Samtidig kommer Miljødirektoratet mot det som i dag er regjeringens politikk. Å skaffe raske utslippskutt ved å øke biodrivstoffet på tanken. –Norge suger en stor andel av verdensmarkedet for avansert biodrivstoff, mye mer enn landets størrelse skulle tilsi, sier direktør Ellen Hambro.  Biodrivstoff er dyrt. Mens det kutter utslippene i Norge, er det fare for at det øker utslipp i andre land. – Vi har i ulike sammenhenger sagt at hvis man skal ha biodrivstoff, bør man satse på det aller beste. Ikke B-råstoffet, som er det meste av det vi bruker i dag, sier Ellen Hambro, direktør i Miljødirektoratet. Regjeringen gjør det motsatte. – Regjeringen har lagt til grunn en betydelig opptrapping av biodrivstoff til neste år, og varslet nye opptrappinger, bekrefter Hambro. I dag er biodrivstoff 17 prosent av alt drivstoffet som selges til veitrafikken, det øker til 19 prosent til neste år. Det er et steg på veien mot å øke til 30 prosent, ifølge klimabudsjettet.  Regjeringen åpner også for at økningen kan tas med en dårligere type biodrivstoff, enn den som brukes mest i dag.  Hvorfor kan det øke utslipp? Dersom biodrivstoffet kommer fra kilder som kunne vært brukt til mat og dyrefôr, som palmeolje og soya, vil behovet for å dyrke disse råvarene øke. En indirekte følge er at regnskog og andre landareal hugges og ryddes, som øker utslipp. Fare for svindel Nesten alt biodrivstoffet i Norge er importert, det meste fra USA og Kina.  Det er brukt frityrolje og animalsk fett, som blandes inn i drivstoffet brukt til veitransport og båter i Norge.  Det kan indirekte føre til økte utslipp i andre land, hvis olje og fett som kunne vært brukt til mat og dyrefôr brennes på norske veier i stedet.  Det biodrivstoffet Norge bruker mest av, fra B-råstoff, skal ikke kunne brukes til mat og fôr. – Men det er krevende å kontrollere. Her er det et verdensmarked og en verdikjede, som gjør det vanskelig. Nå pågår det en stor etterforskning i EU med svindelsaker på B-råstoff fra Kina, sier Hambro.  Prisen for brukt olje og fett, som ellers ville gått som avfall, er like høy eller høyere enn prisen på ny og ubrukt olje, sier direktøren. Dermed kan det være lønnsomt å fuske med merkingen. Miljødirektoratet har ikke holdepunkter for å si at Norge har blitt svindlet, men følger med på sakene som er under etterforskning i EU. Biodrivstoffet som brukes i Norge kommer fra USA og Kina. «Spiller en viktig rolle» Klima- og miljøminister Andreas Bjelland Eriksen (Ap) er på reise til Dubai for åpningen av klimaforhandlingene, COP28.  Regjeringen tar grep for å sikre at bruken er en god klimaløsning, skriver statssekretær Ragnhild Sjoner Syrstad. Nye krav til omsetningen skal sørge for lavere risiko for at klimagassutslippene øker som indirekte konsekvens.  – På grunn av elektrifiseringen av transportsektoren vil behovet for bruk av biodrivstoff for utslippskutt etterhvert avta, slik at bruken av biodrivstoff kan vris over til der nullutslippsløsninger ligger lenger frem i tid, for eksempel skipsfarten og luftfarten, noe også EU planlegger for, skriver Syrstad.  – I tillegg innfører vi faste kontrollpunkter, som kommer for første gang i budsjettet for 2025. Fôrer klimamål med biodrivstoff Økningen i dette drivstoffet er en kjerne i hvordan regjeringen tenker å få store utslippskutt de neste årene.  Med dagens politikk er det forventet at de norske utslippene går ned med 30 prosent til 2030. Mye av kuttene kommer fra transport, og der er elkjøretøy og biodrivstoff det som skaffer resultat.  Men er det en god strategi å kjøpe opp betydelige deler av verdensmarkedet for biodrivstoff, for at Norge skal nå nasjonale klimamål? Det spør Miljødirektoratet i sin rapport. – Det gir store utslippskutt i Norge, men er veldig dyrt. Det gode biodrivstoffet er dyrere enn karbonfangst og lagring, per tonn co2 kuttet. Det fører heller ikke til en omstilling, fordi vi bare fortsetter å kjøre bil eller båt med forbrenningsmotorer, sier Hambro. Der biodrivstoff likevel bør brukes, anbefaler de at kravene skjerpes.  – Vi anbefaler at norske krav vris mot det beste biodrivstoffet, men det er veldig dyrt. Vi har bevisst ikke lagt inn mer biodrivstoff i vår analyse om hvordan Norge kan kutte utslippene, sier Hambro.

Summary: Norge tar fem prosent av verdens avanserte biodrivstoff, og regjeringen planlegger å øke dette

Summary: Miljødirektoratet advarer om at det kan føre til økte utslipp i andre land og er dyrt

Summary: Norge importerer mesteparten av sitt biodrivstoff fra USA og Kina, og øker andelen til 19 prosent neste år

Summary: Direktør i Miljødirektoratet, Ellen Hambro, anbefaler at norske krav fokuserer på det beste biodrivstoffet, men erkjenner at det er dyrt

Summary: Biodrivstoff brukes for å oppnå nasjonale klimamål, men Miljødirektoratet stiller spørsmål ved strategien i sin rapport


Brann-trener Eirik Horneland bekrefter at klubben valgte å ikke spille mot Manchester United i sommer. Den engelske storklubben skal som kjent møte Rosenborg mandag 15. juli i et oppgjør som vises på VG+ Sport.  Nå får VG opplyst at også Brann fikk forespørsel om å spille mot United den dagen. – Jeg vet ikke hvem som har sagt det til deg, men for oss passet det ikke med terminlisten. Det var klin umulig. Vi har kamp to dager tidligere og skal begynne i Europa rett etterpå, sier Horneland til VG. – Hvordan så du på verdien av en potensiell kamp mot et lag som United? – Jeg tenkte ikke så mye på det. Jeg tenkte på terminlisten først. Så lenge det ikke passer, så passer det ikke. Vi må forholde oss til hva vi kommer fra og hva vi skal inn i. Vi kunne ikke hatt en hviledag imellom kampene, sier Brann-sjefen. Horneland forteller at «det er lenge siden» de fikk spørsmålet om de ønsket å spille mot Manchester United.  Han påpeker at Rosenborg har to dager hvile etter trøndernes bortematch mot Sarpsborg fredag 13. juli, mens for Brann var det umulig siden de spiller dagen etterpå mot FK Haugesund. I Trondheim har RBKs supporterklubb uttalt seg kritisk til at laget skal spille mot Manchester United. De vil avstå fra å synge støttende sanger under matchen. – Vi fra vårt ståsted er prinsipielt imot denne typen showkamper som kun har et kommersielt formål, sier Kjernen-leder Bjørn Skar til Adressa. – Vi forstår hvorfor klubben velger å gjøre det gitt at man er i den situasjon man er i økonomisk, legger han til. RBK-trener Alfred Johansson mener på sin side at det blir god matching for laget. – Vi er en klubb med ambisjoner om å konkurrere nasjonalt så vel som internasjonalt. Det er derfor en fin og lærerik mulighet for spillerne våre å teste seg mot internasjonal motstand, sier Johansson. Bjørn Takle Friis sluttet som kommunikasjonsdirektør for Coop i fjor etter 16 år i dagligvarebransjen. Deretter ble han partner og daglig leder i Scandsports, det norske selskapet som står bak Manchester Uniteds Norge-besøk. Han forteller at de har vært i kontakt med flere norske klubber i arbeidet med å bringe den engelske giganten til landet. – Vi snakket blant annet med Brann, både om muligheten for sommeren og fremtiden. Denne gangen passet det best med Rosenborg, forteller Friis til VG. Han lever godt med at enkelte er kritiske til showkampen. – Det vil alltid være kritikk, uansett hva man gjør. Det viktigste beviset for oss er at kampene blir utsolgt. Rosenborg har vel solgt rundt 20.000 billetter allerede. Vi er et nytt selskap som har det kjempegøy med det vi gjør. Vi gleder oss til kampen i sommer.

Summary: Brann fikk forespørsel om å spille mot United, men timingen passet ikke på grunn av terminlisten

Summary: Rosenborg skal derimot møte Manchester United mandag 15. juli

Summary: RBKs supporterklubb er kritiske til showkampen, men trener Alfred Johansson mener det er en god mulighet for laget


President Biden i Finland: – Putin har allerede tapt krigen

HELSINGFORS (VG) USAs president Joe Bidens vurdering akkurat nå, er at Russlands president Vladimir Putin har tapt krigen i Ukraina. Det sa han på en pressekonferanse i Finlands hovedstad, etter et møte med Jonas Gahr Støre og de andre nordiske statslederne. – Putin har allerede tapt krigen. Han kan ikke fortsette krigen i Ukraina i årevis, sa Biden på pressekonferansen med Finlands president Sauli Niinistö som var vert for møtet. Den amerikanske presidenten ble spurt om Natos holdning om at Ukraina ikke kan bli medlem så lenge krigen med Russland pågår, kan motivere president Putin til å fortsette krigen -  for å nettopp blokkere dette mulige medlemskapet videre. – Ingen kan bli medlem i Nato mens krig pågår. Det er ikke mulig. Men det hindrer ikke et fremtidig medlemskap. Ukraina vil bli medlem av Nato, svarte Biden. Han stilte spørsmål ved hvordan Putin vil gå videre i konflikten, Og gjentok: – Det er ingen mulighet for at han kan vinne krigen i Ukraina. Han har allerede tapt krigen, sa den amerikanske presidenten. Båndene er styrket  Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) sa etter det nordiske møtet med Biden at båndene mellom Norden og USA nå er ytterligere styrket.  De seks statslederne fra fem nordiske land og USA hadde snakket om resultatene fra Nato-toppmøtet i Vilnius tidligere denne uken, og om nye nordiske forsvarsplaner når Sverige blir medlem.  – Vil USA redusere sin militære aktivitet i nord, når landene i Norden kan samordne alle sine militære krefter i Nato? – President Biden stiller ikke ikke spørsmål om dette. Båndene til USA blir ikke mindre viktig med et felles nordisk Nato-medlemskap, som gjør vår forsvarsplanlegging mer effektiv, rasjonell og helhetlig, sier Støre til VG  Helsingfors. –  Norge har en egen forsvarsavtale med USA, det får nå også Sverige og Finland, og etter hvert Danmark. I sum kommer dette til å gjøre samarbeidet med USA mer solid og  i tråd med behovene vi har nå, legger han til.  Absolutt Nato-garanti På pressekonferansen  fikk president Biden spørsmål om hva han kan gjøre for å forsikre Europa om at USA ikke vil svekke Nato-forpliktelsene  i de neste tiårene. – Jeg kan absolutt garantere at det er et ikke-spørsmål. Det er en overveldende støtte fra det amerikanske folket, fra Kongressen, Representantene hus og Senatet. Og til tross for at noen ekstreme medlemmer fra et parti er imot, står de to partiene sammen om dette, sa president Biden. – Ingen kan garantere for fremtiden. Men dette er den beste forsikringen noen kan gi nå, la han til. På et nytt spørsmål om det er grunn til å tvile på denne forsikringen, ble Biden tydelig irritert: – La meg være klar: Jeg sa ikke at vi kan garantere for all fremtid. Du kan ikke være sikker på at du vil være i stand til å nå hjem nå.  Men det jeg sier at om noen ting sikkert kan sies om amerikansk utenrikspolitikk akkurat nå, så er det at vi vil fortsette å samarbeide i Nato, sa han.  Ingen grunn til tvil  Finlands president Sauli Niinistö hadde også lyst å kommentere dette: – Gjennom Nato-prosessen har jeg møtt president Biden en rekke ganger, og sikkert 50 medlemmer av Kongressen. Og jeg oppfattet en tydelig beskjed. Det er ingen grunn til å tvile på amerikansk utenrikspolitikk i fremtiden, sa den finske presidenten.  Mineral-praten  Støre varslet i VG onsdag kveld at han ville snakke med president Biden om norsk mineraleksport. Han ville be om et unntak fra de nye klimasubsidiene til amerikanske bedrifter. Japan og EU har fått slike avtaler med USA. Etter møtet sier Støre at president Biden deler hans analyse av dette fullt ut.  – Budskapet ble tatt positivt imot, sa Støre.

Summary: USAs president Joe Biden mener at Russlands president Vladimir Putin har tapt krigen i Ukraina.

Summary: Biden sa at NATOs holdning om at ingen kan bli medlem i NATO mens krig pågår, ikke hindrer et fremtidig medlemskap. og la til at Ukraina vil bli medlem av NATO i fremtiden.

Summary: Statsminister Jonas Gahr Støre sa etter møtet at forbindelsene mellom Norden og USA er styrket.

Summary: På pressekonferansen garanterte president Biden at USA ikke vil svekke NATO-forpliktelsene i de kommende tiårene, til tross for opposisjon fra noen «ekstreme medlemmer fra ett parti».

Summary: Støre snakket også med president Biden om norsk mineraleksport, der han ba om et unntak fra de nye klimasubsidiene til amerikanske bedrifter. Han sier at president Biden deler hans analyse av dette fullt ut.


Israel trapper opp angrepene i Gaza før nytt FN-møte

Israelske styrker signaliserer at de vil utvide bakkeangrep i sentrale Gaza. Samtidig skal FN stemme over mer bistand. Meldinger om flere luftangrep, kraftig artilleriild og kamper i Gaza. Alt dette har bleknet håpet om et gjennombrudd i samtalene om å få i stand en våpenhvile mellom Israel og Hamas før jul. Israels militære (IDF) beordret fredag innbyggerne i Al-Bureij, sentralt i Gaza, til å flytte lenger sørover umiddelbart. Det indikerer et nytt fokus i den israelske bakkeoffensiven. – Lever i hungersnød Det skjer samtidig som FNs sikkerhetsråd forbereder seg på en avstemning. De skal stemme over å øke den humanitære bistanden til Gaza for å unngå hungersnød. En FN-rapport slår fast at over 576.000 palestinere på Gazastripen nå opplever katastrofal hungersnød. Grunnen er at det ikke slippes nok nødhjelp inn over grensen. Etter Hamas-angrepet 7. oktober stanset Israel alle forsendelser av mat, vann, medisiner og drivstoff til Gaza. Men etter omfattende press fra USA og hjelpeorganisasjoner er det siden åpnet for noen leveranser. Dette dekker imidlertid kun 10 prosent av behovene i Gaza, ifølge FN. Over 20.000 drept Den israelske regjeringen under statsminister Benjamin Netanyahu har lovet å utrydde Hamas.  Men det skyhøye dødstallet i Gaza som følge av Israels gjengjeldelsesangrep er blitt møtt med økende internasjonal kritikk. Selv fra landets trofaste allierte USA. De siste tallene fra Gazas Hamas-kontrollerte helsedepartement viser at 20.057 palestinere er blitt drept i israelske angrep siden 7. oktober. Samtidig sier de at over 50.000 er blitt såret. IDF har anklaget Hamas for å bruke sivile for menneskelige skjold, noe gruppen avviser blankt. Ifølge Israel har 140 israelske soldater blitt drept siden de startet bakkeoffensiven i Gaza 20. oktober.

Summary: Israel ser ut til å utvide bakkeangrep i Gaza. Dette ødelegger håpet om en våpenhvile før jul.

Summary: FNs sikkerhetsråd skal ha en viktig avstemning om nødhjelp. Over 576.000 palestinere opplever nå katastrofal hungersnød, ifølge rapport.


Samvittigheten tynger Johaug: – Den følelsen må bort

Allerede da hun annonserte at hun skulle legge opp begynte spørsmålene å komme: Skal du gjøre comeback? – Mange spør – og jeg spør meg selv også, sier Therese Johaug og bryter ut i latter. Hun møter VG på en restaurant i Nordmarka og har akkurat fått spørsmål om det faktisk blir et comeback i 2024/2025-sesongen. Også kjæresten Nils Jakob Hoff spør om det. – Nils Jakob spør «blir det comeback, eller?». Jeg kan jo føle meg bra på trening og tenke «ja». Men så gikk jeg et testløp her om dagen og tenkte: «Fy f***, dette er jeg ferdig med». Så jeg bruker hele skalaen av følelser. Men det sa Marit Bjørgen til meg også. At det kom til å være sånn at jeg kom til å ha følelsen av å ha lyst til å legge opp hver dag. Spørsmålene om et mulig comeback til VM i Trondheim 2025 kom nesten umiddelbart etter at hun la opp. De kom også da hun gikk gravid, og kom etter at lille Kristin Hoff Johaug ble født 17. mai i fjor. Og Johaug legger ikke skjul på at det frister. – Det som frister er VM-femmila. Det er jo noe av det største. Det må jeg være ærlig og si at det er, sier hun. – Jeg har ikke lyst til å gå mange verdenscuprenn, og Tour de Ski ... det er jeg helt ferdig med! Det kan jeg bare si: Det skal jeg ikke gå noe mer. Sprint? Å herregud, sier Johaug retorisk og gliser enda litt mer. – Jeg må ærlig innrømme at det trigger at det er den første femmila for kvinner i et VM og at det går i Trondheim på hjemmebane. Jeg har aldri gått en femmil før i enten verdenscup eller mesterskap. 35-åringen har aldri lagt skjul på at hun la opp ett år for tidlig. Motivasjonen var der fortsatt da hun i mars 2022 annonserte nyheten. Men Johaug ønsket også å stifte familie. Nå er hun mamma til Kristin, mens pappa Nils Jakob Hoff endelig har fått kjenne litt på en «normal» rytme på hjemmebane. Det er akkurat dette Johaug er usikker på hvordan vil gå dersom hun gjør retur til langrennssirkuset. – For du må faktisk bestemme deg på et tidspunkt, … sier VG. – Jeg har ikke satt en dato til meg selv. Men jo, jeg må bestemme meg. Jeg må prøve å trene meg opp, men også se om det er levelig, liksom. Med hverdagen og om det gir mening med Nils Jakob og Kristin. Man kjenner på den samvittigheten der. – Er det verdt det liksom? Man kan ikke gå ut på en treningsøkt, eller reise bort og ha dårlig samvittighet fordi en skal gå fort i et skirenn i Trondheim. Den følelsen må bort og det kjenner jeg på. Det finnes en god sjekkliste med punkter som bør være i orden før hun eventuelt annonserer at hun tar en sesong til.  Både av sportslig og kommersiell art. Dopingtestet da hun var gravid Meldepliktssystemet er noe som kunne vært et hinder. Petter Northug og Marit Bjørgen meldte seg for eksempel ut av meldepliktsystemet Adams da de la opp. – Status der er at jeg aldri meldte meg ut av Adams. Så jeg har blitt testet flere ganger. Blant annet i høst og nå for et par uker siden. Det kan de jo gjøre så lenge jeg aldri har meldt meg ut. – Jeg har jo blitt testet under graviditeten også. Men det er bare veldig bra. Det er et bevis på at systemet fungerer. Hvis det ikke hadde vært sånn, så kan man tenke at folk som har valgt å legge opp i en liten periode, eller får barn, de kan stille raskt opp i konkurranser igjen uten å ha blitt testet. Skiparken Johaug har trolig hatt noen av de beste skiene i verdenscupsirkuset levert fra fabrikanten sin.  – Det har ikke skjedd så mye. Smøreren min har fortsatt skiene mine. Jeg har sagt at han må ta vare på dem. Johaug vil imidlertid tone ned viktigheten av denne faktoren. – Det kommer så mange nye gode ski hvert år. Det siste året mitt gikk jeg nesten ikke på ski som jeg hadde brukt året før. Det utvikler seg så mye og har skjedd så mye på skifronten at der må man gjøre en jobb uansett hver sesong, sier Johaug. Treningen Johaug opplyser at treningsmengden foreløpig ligger langt under det hun hadde da hun var aktiv, men at det er i ferd med å bli mye bedre. – Før lå jeg på et sted mellom 20-30 timer. Det var ikke mange uker der jeg hadde 17-18 timer som det er i dag. Så jeg trener mye mindre. Men før jul og mot nyttår handlet mye om bryllupet. Men jeg har trent ganske bra nå etter jul. Johaug svarer også et bekreftende ja på om det er tradisjonell langrennstrening hun først og fremst bedriver. Noen intervaller i uken og rolige langturer. Dersom hun satser på nytt, tror hun treningen uansett må legges om.  – Jeg hadde veldig mye mengde før og den må trappes ned. Jeg ville blitt så seig i muskulaturen hvis jeg skulle trent langtur tre timer før intervaller nå. Jeg er ikke vant til den type belastning. Jeg må kanskje ha litt flere intervaller, ikke så mange lange turer som før. Og så kan jeg leve veldig mye på den gamle treningen min. – Det går jo ikke Hennes eget klesmerke og sponsorkonflikten med Norges Skiforbund er et annet mulig hinder.  – Jeg har jo min egen merkevare og jeg kan ikke ta det av markedet. Det går jo ikke, sier Johaug, som riktignok må meddele at hun ikke er hundre prosent oppdatert på hverken forhandlinger eller nøyaktig hvilke regler som gjelder. – Men den dagen det eventuelt blir aktuelt, så må vi jo sjekke grundig rundt det da. Selv om samvittigheten er et sentralt tema i comeback-planene, er det ingen tvil om viljen på hjemmebane. – Nils Jakob støtter meg uansett. Så på hjemmebane har jeg støtte om jeg velger å dra til Trondheim som tilskuer, i pressesonen med NRK eller som utøver. Han er med meg, han, altså, sier Johaug og smiler.

Summary: Therese Johaug vurderer et mulig comeback i 2024/2025-sesongen, men er usikker på om det passer med familielivet

Summary: Hun sier det frister mest med en femmil i VM i Trondheim 2025 - den første kvinnelige femmilen i et VM

Summary: Hun avslører at hun aldri har meldt seg ut av meldepliktsystemet Adams og dopingtestes fortsatt

Summary: Må løse eventuelle sponsorkonflikter med eget klesmerke og Norges Skiforbund


Opplysninger til VG: Tonje Brenna ligger an til å bli ny arbeidsminister

Det er planlagt endringer i Støre-regjeringen, får VG opplyst – og Tonje Brenna er tiltenkt en ny rolle.  Etter et turbulent politisk halvår går det mot bytter i statsrådkabalen: Det blir statsminister Jonas Gahr Støres (Ap) første planlagte utskiftninger, etter at han flere ganger har måtte bytte ut statsråder, som følge av hendelser de har vært involvert i.  Flere kilder sier til VG at Ap-nestleder Tonje Brenna ligger an til å bytte post fra kunnskapsminister til arbeidsminister. I dag er det Marte Mjøs Persen som er arbeidsminister.  Brenna deltok denne uken i en debatt på Politisk kvarter på NRK om nettopp arbeidspolitikk, og tok et oppgjør med venstresidens fokus på størrelsen på ytelser, heller enn hvordan få flere i arbeid. Hun er også nylig utpekt til den viktige posisjonen som leder av programkomiteen i Ap, som skal meisle ut den politiske kursen før stortingsvalget om to år. Viktig statsrådspost Arbeidspolitikk er et av Arbeiderpartiets viktigste enkeltområder. Med Brenna ved posten, vil den igjen bli bekledd av en politiker i Aps ledelse - slik den også var da Støre først lagde sin regjering i 2021. Da hadde daværende Ap-nestleder Hadia Tajik posisjonen - frem til hun gikk av etter at VG avslørte hvordan hun i 2006 fikk skattefri pendlerbolig basert på en leiekontrakt hun aldri tok i bruk.  VGs opplysninger om forestående personbytter, er basert på ny informasjon denne uken. Men kildene sier at man alltid må ta høyde for at det kan skje endringer, som gjør at forutsetningene endres: Spesielt hvis det dreier seg om en større kabal, kan både geografi og kjønn, endre kabalen. Når Støre først foretar endringer i regjeringen, er det ventet at det blir flere statsrådskifter. Når statsrådsendringene skjer, er usikkert, men det blir antydet i løpet av noen uker eller senere i høst. VG har fanget opp at det kan være aktuelt at den andre nestlederen, Jan Christian Vestre, også skal skifte beite, for å høste erfaring innenfor andre områder enn næringspolitikk. Men det er ikke så mange posisjoner som vil gi opprykk for en som allerede er næringsminister. Mest Støre-lojale Samferdselsminister Jon-Ivar Nygård (Ap) blir også nevnt som en som kan miste sin nåværende statsrådsjobb. Det blir trukket frem to argumenter imot: Han er en av de mest Støre-lojale i regjering og han var varmt ønsket av nettopp Støre da han ble minister. Tidligere har flere medier, VG inkludert, skrevet at både partisekretær Kjersti Stenseng og avgående byrådsleder i Oslo, Raymond Johansen, kan være aktuelle som statsråder – i tillegg til Stavangers avtroppende ordfører Kari Nessa Nordtun. Etter det VG får opplyst, skal særlig Stenseng og Nordtun være mindre aktuelle nå.  Dette er statsrådene som har måttet forlate Støre-regjeringen til nå:

Summary: Tonje Brenna ligger an til å bytte statsrådspost fra kunnskapsminister til arbeidsminister.

Summary: Statsrådsendringer forventes i løpet av noen uker eller senere i høst.


Offensiv Heidi Weng etter problemene: – Alt har fungert bedre

Heidi Weng (32) er offensiv og spent på en ny sesong nå som hodesmertene er mildere. Skistjernen åpner også opp om hvor utmattet hun ble etter en stor opptur i fjor.  – Jeg har trent bedre enn i fjor. Det blir spennende nå når man skal begynne å gå ordentlig hardt, jeg er usikker på hvordan det blir å presse seg over tid, sier hun til VG. Langrennssesongen starter med nasjonal åpning på Beitostølen fredag-søndag og verdenscup-premiere i finske Ruka helgen etter. Heidi Weng har noen tøffe år bak seg: Siden juli har det derimot gått «veldig bra». – Alt har fungert bedre, men det er fortsatt noen kjipe dager jeg må ta det rolig. I Trondheim og Hafjell var jeg med på intervaller igjen på samling og det fungerte bra, sier Weng. Hodesmertene har dempet seg. – Det er ekstremt positivt, men det tar tid. Det kan fortsatt bli for mye iblant, sier Weng. Spørsmålet er hvor mange reiser og renn Weng kommer til å delta på i vinter. Trener Sjur Ole Svarstad har vært tydelig overfor VG at det må vurderes fortløpende.  – Jeg vet ikke helt hvordan det blir å være lenge borte på tur, men har fått øvd på det og det gikk greit på høydesamling i Italia i oktober/november. Per dags dato er jeg mer positiv enn i fjor. Det blir artig å komme i gang, sier Weng. Tross problemene hadde Heidi Weng noen solide oppturer sist sesong – som 2. plass opp «Monsterbakken» i Tour de Ski og 3. plass på 10 km fri på Lillehammer.  – At jeg klarte å være på pallen opp «Monsterbakken» var ekstremt positivt. I år vil jeg prøve å komme i form mer og mer gradvis, jeg har sett meg ut noen renn jeg vil satse på, sier Weng og utdyper: – Selvfølgelig vil jeg gå fort når jeg er på start. Tankegangen er at jeg skal være offensiv, men jeg må få trent bra. Slik at jeg får en god treningsperiode gjennom hele sesongen dette året. I fjor ble det lite av den gode kvaliteten på økter og lite mengde. Totalbelastningen etter pallplassen på Lillehammer ble nemlig i overkant. – Det kostet veldig mye å være på pallen der. Det blir så mye mer enn bare skirennet – med dopingkontroll, blomsterseremoni og tid på media. Jeg var ekstremt sliten i hode etter det, sier Weng.  – Hvordan var det å ta avgjørelsen om å dra hjem fra VM? – Jeg føler at jeg har lagt det bak meg. Nå er fokuset på at det går gradvis bedre både i hverdagen og på trening, det er gledelig. Nå må jeg bare ikke bli for ivrig, for det er lett å bli det når kropp og hode spiller mer på lag igjen. Den siste tiden har en rekke skiløpere blitt smittet av coronaviruset og er usikre før sesongstarten. – Det går ofte mye forkjølelse i november-desember. Jeg har alltid vært nøye den i denne perioden av året. Så er det vanlig at alle får seg en runde sykdom i løpet av en sesong, sier Weng.

Summary: Langrennsløper Heidi Weng (32) er klar for ny sesong etter hodepinesmerter har avtatt.

Summary: Weng har hatt tøffe år, bl.a. med corona, hjernerystelse og krystallsyke.

Summary: Ny sesong starter med nasjonal åpning på Beitostølen (fredag-søndag) og verdenscup-premiere i finske Ruka helgen etter.

Summary: Weng har trent bedre enn i fjor, men reiser og renndeltagelser vurderes fortløpende.

Summary: Fokuset er på gradvis bedring og stabil trening, samt bygge opp mot utvalgte renn.