Ut mot regjeringen om private aktører: - Direkte angrep

Høyre-leder Erna Solberg tok i sin tale til sentralstyret søndag et oppgjør med regjeringens vegring mot å slippe private aktører til. Men hun vil stille strenge krav for å sikre ansatte i private selskaper gode lønn og pensjon. Ap har ved å kutte ut private aktører innen barnehage og omsorg, argumentert med at private aktører gir dårligere lønns- og pensjonsvilkår. Solberg tilbakeviste det, men hun ga klare signaler til private aktører: – Vi må ha strenge krav til ansattes lønns- og arbeidsvilkår, sa hun: – Noen ganger kan det også gi mer effektiv bruk av samfunnets ressurser fordi aktørene kan levere bedre eller samme kvalitet til en lavere samlet kostnad enn det offentlige. Men det skal selvsagt ikke skje ved å undergrave de ansattes lønns-, pensjons- og arbeidsvilkår. Høyre vil derfor at det skal stilles strenge krav for å sikre dette, sa Høyre-lederen under sin tale til sentralstyret i Høyres Hus i Oslo søndag ettermiddag. Sentrale punkter Talen var bygd på innholdet i en Høyre-rapport om bruken av offentlig og private innen offentlige tjenester. Ved siden av at det må stilles trenge krav til ansattes lønns- og arbeidsvilkår, er det disse punktene Høyre vil bruke for å ta vare på den norske velferdsmodellen: – Direkte angrep Hun sa at offentlig drift må suppleres av private. – Regjeringen og SV har satt ned et utvalg som skal utrede hvordan private aktører skal fases ut av velferden. Ikke bare er det en avsporing fra de store, viktige utfordringene samfunnet vårt står overfor. Det er et direkte angrep på den norske velferdsmodellen, som har tjent oss godt i generasjoner, sa hun. Solberg sa hun ønsker private alternativer fordi det skaper bredere og bedre offentlige tilbud. – Det er et paradoks at man har bytterett hvis man kjøper en paraply, som jeg tross alt har kjøpt en del av i livet. Men ikke hvis man er misfornøyd med hjelpen man får til de mest grunnleggende tingene i livet, hun fortsatte: – Høyre vil derfor gi folk en bytterett – ikke bare en klagerett – på velferdstjenester. Og den bytteretten skal gjelde uavhengig av størrelsen på lommeboken. I kommuner som styres av Høyre etter valget, skal vi gjennomføre pårørendeundersøkelser, ha åpenhet om resultatene, og
lytte til dem. Fem punkter Hun punktet også opp de fem fremste sakene de vil prioriterere for å få folk til å stemme på hennes parti i kommunevalget 11. september. Lyspunkt Hun brukte mye tid i talen på skolen og hvor viktig det er med tidlig innsats for å hjelpe barn som sliter, blant annet med psykiske plager. Men hun formidlet også et lyspunkt. – Nylig kom en helt fersk Ungdata-undersøkelse. For første gang siden 2015, kan forskerne dokumentere en liten nedgang i andelen ungdom som rapporterer om mange psykiske plager. Hun sa hun håper dette er starten på en positiv utvikling.  – Men la meg gjøre det klinkende klart: Den utviklingen kommer ikke av seg selv. Vi må ta psykiske helseutfordringer blant barn og unge på større alvor. Ap: En bløff Aps Cecilie Myrseth er ikke overrasket over kritikken fra Solberg.  – Dette er jo litt bløff fra høyres side. Dette er velkjent retorikk, det er ikke noe nytt i dette, og heller ikke noe nytt i at de ønsker å konkurranseutsette, sier hun, og fortsetter:  – Vi vet hva de gjør når de begynner å konkurranseutsette sykehjemmene i kommunene for å spare, det har de gjort før. Det er som regel pensjon- og lønnsvilkår til de ansatte det går utover, sier hun.  Hun mener det er en brist i Høyre-lederens resonnement.  – En av hovedgrunnene til at det er en diskusjon om privat versus offentlig, handler om tilgangen på helsepersonell. Men det blir ikke flere sykepleiere i en kommune av at du får flere arbeidsgivere som ikke er kommunale.  Hun sier Høyres løsning vil være dårlig for både brukere, pasienter og fagfolk.  – Vi ser igjen og igjen i budsjettene de kommer med i kommunene at de legger inn innsparingstak ved å konkurranseutsette.

Summary: Høyre-leder Erna Solberg kritiserer regjeringens motstand mot private aktører og krever strenge krav for lønn og pensjon for ansatte i private selskaper.

Summary: Solberg anser regjeringens ønske om å fjerne private aktører fra velferden som et "direkte angrep" på den norske velferdsmodellen.

Summary: Hun fremhever fem hovedpunkter Høyre vil prioritere for å få stemmer i kommunevalget 11. september.


Han traff Putin ofte. Da sa presidenten noe som kan forklare hvorfor han invaderte Ukraina.

MOSKVA (Aftenposten): Oleg Orlov er blitt Putins fiende, men i mange år traff han presidenten jevnlig. Da avslørte Putin hvordan han tenker. Oleg Orlov (70) risikerer flere års fengsel for å ha kritisert krigen. Orlov er en av de store veteranene og pionérene i den russiske menneskerettsbevegelsen. For noen år siden pleide han å ha lange møter med president Vladimir Putin. Da røpet presidenten hvordan han ser på Ukraina. Det kan være med å forklare hvorfor han startet den største krigen i Europa siden andre verdenskrig. Leser tiltalen for første gang Aftenposten møter Orlov i leiligheten hjemme i Moskva. Han har akkurat mottatt en tiltale i posten, og han leser den mens vi drikker te. Etterpå blir han sittende lenge og stirre tomt ut i luften. – Rettferdiggjøre nazisme! For noe tull, utbryter han etter en stund. Orlov risikerer tre år i fengsel. Årsak: Flere ganger har han protestert mot Russlands krig i Ukraina.  Han er også tiltalt for å rettferdiggjøre nazisme. Bakgrunnen er at han skrev en artikkel for en fransk nettavis, og så publiserte han en russisk versjon på sin Facebook-side. Der argumenterer han for at Russland er blitt et fascistisk regime. – En del i Vesten tror at Russland er et venstreorientert land, men det er feil. Russland har fått et svært konservativt regime som er langt ute på høyresiden. Jeg mener at det er fascistisk med flere totalitære trekk. Orlov er med i organisasjonen Memorial, som fikk Nobels fredspris i fjor. Høyesterett besluttet å stenge Memorial i 2021, og Putin gjør alt han kan for å knuse organisasjonen, ifølge eksperter. Så langt er det bare Orlov som er blitt tiltalt personlig. Aftenposten møtte Oleg Orlov sist gang i mai. Forrige uke startet rettssaken mot ham. Putins to kriger Orlov kritiserer åpent det han kaller Putins to kriger: krigen mot Ukraina og krigen mot all kritikk hjemme. Etter Russlands store invasjon av Ukraina i februar i fjor har Russland fått flere nye lover som i praksis gjør det ulovlig å kritisere det som skjer. Flere tusen er blitt straffeforfulgt. Mange har fått svært lange fengselsstraffer. Orlov innrømmer at han er redd for å havne i fengsel. Likevel angrer han ikke. – Jeg er redd, men det ville ha vært verre ikke å ha gjort noe. Mine protester stopper neppe krigen, men likevel er det viktig å vise ukrainerne at det er mange russere som ikke støtter dette. Det finnes et annet Russland. Det var dette landet Orlov kjempet for da han i flere år satt i presidentens råd for menneskerettigheter. Hva mener Putin? Hver måned møtte Orlov Putin til lange samtaler. Presidenten snakket fritt om hva han mente, forteller Orlov.  Putin var blant annet overbevist om følgende: – Putin var helt overbevist om dette, sier Orlov. Putins syn på Ukraina Opp gjennom årene har den russiske presidenten kommet med flere uttalelser som støtter opp under en slik forklaring. Da en uavhengig, russisk avis kom med avsløringer om Putins tidligere svigersønn, avfeide Putin det med at det var den amerikanske etterretningstjenesten CIA som sto bak for å ramme Russland. På samme måte var Putin overbevist om at opposisjonspolitikeren Aleksej Navalnyjs antikorrupsjonsorganisasjon var styrt av CIA. – Det var derfor Putin stengte uavhengige medier og forsøkte å knuse det sivile samfunnet i Russland i 2021. Han forberedte seg til krigen. Den gangen forsto vi det ikke, men nå er det åpenbart, mener Orlov. I møtene var Putin alltid rolig og behersket. Men det var ett tema som fikk presidenten til å hisse seg opp. Det var Ukraina. – Det er en tragedie! Forstår dere ikke at vi er ett folk, men at vi er kunstig splittet opp. De prøver å lage grenser mellom oss, men russere og ukrainere er egentlig ett folk, skal Putin ha sagt i 2005. I 2008 skal Putin ha sagt til den daværende amerikanske presidenten at Ukraina egentlig ikke var et land, men var en del av Russland. Det samme gjentok han i en stor artikkel i juli 2021. Når planla han krigen? – Putin har ment dette i mange år, og han ser på Kyiv som Russlands fødested. Han tror at han har en historisk misjon. Det er å gjenforene Russland og Ukraina for å gjenreise det mektige russiske imperiet, sier han. Det betyr ikke at Putin begynte å planlegge denne krigen allerede i 2005, mener Orlov. Men Putin har forsøkt å få kontroll over nabolandet på ulike måter i over to tiår, men uten å lykkes, ifølge to forskere fra Carnegie. I 2014 invaderte og annekterte Russland den ukrainske halvøya Krym. Like etter brøt det ut krig øst i Ukraina. Putin har påstått at det var en borgerkrig, og forrige uke gjentok han dette. Men Orlov og Memorial dokumenterte hvordan Russland førte en fordekt krig mot Ukraina i åtte år. Det samme er blitt dokumentert av flere internasjonale organisasjoner, medier og Den europeiske menneskerettsdomstolen. Og i februar i fjor sendte Putin inn store styrker for å prøve å ta hele landet. – Putin tror virkelig på mye av det han sier. Og han er sikker på at denne krigen vil være bra for Russland og russerne i det lange løp. Etter hvert vil folk forstå hvordan det virkelig er. Selv i totalitære regimer kommer sannheten alltid frem til slutt. Per Kristian Aale er Aftenpostens Moskva-korrespondent. Du kan følge ham på Instagram her eller på Facebook her.

Summary: Oleg Orlov (70), en veteran innen russisk menneskerettsbevegelse, risikerer flere års fengsel for å ha kritisert krigen i Ukraina.

Summary: Tidligere hadde han lange møter med president Putin. Der avslørte Putin sitt syn på Ukraina og ytringsfrihet.

Summary: Putin mener blant annet at ytringsfrihet ikke eksisterer, og at uavhengige organisasjoner er styrt av andre lands interesser.


Maren Lundby legger opp: – En avgjørelse jeg har tenkt lenge på

GARDERMOEN (VG) På kort varsel kalte Norges Skiforbund inn til pressekonferanse med Maren Lundby (29). Der annonserte hun at hun legger opp. – Jeg har invitert dere hit for å fortelle dere at jeg legger opp som skihopper. Det er en avgjørelse jeg har tenkt på lenge. Akkurat nå er dette beste for meg, sier Lundby på pressekonferansen.  VG erfarte nyheten tidligere mandag. – Etter 16 år i toppen er ikke den gleden og driven helt der. Det er derfor jeg har bestemt meg for å legge opp nå, sier Lundby videre samtidig som hun kjemper mot tårene. Hun sier at det var i februar i år tanken om å legge opp begynte å komme. – På ordentlig har jeg visst dette i en halvannen ukes tid, men det er en prosess som har vart siden februar egentlig. Det har vært mange runder med grining siden den gang, så jeg føler meg egentlig litt ferdig med det nå, sier Lundby til VG. – Jeg var spent på hvordan jeg skulle reagere, men jeg synes jeg klarte meg bra. Se hele pressekonferansen her: I år er første gang de kvinnelige hopperne skal være med i hoppuken, men så langt denne sesongen har Lundby ennå ikke konkurrert i verdenscupen. – Det er en helt riktig avgjørelse. Jeg har følt at den avgjørelsen har vært nære en stund, sier hoppsjef Clas Brede Bråthen til VG. Nå venter et liv utenfor hoppsporten for hopperen med både OL- og VM-gull på merittlisten. – Det blir først og frem foredrag fremover nå. Det blir det første. Så blir det en overgangsfase der jeg skal navigere meg frem til hva jeg vil gjøre. Jeg har noen ideer, men ikke noe konkret, sier Lundby. Hoppsjefen vil gjerne ha med totningen videre i hoppmiljøet. – Hvis Maren ønsker å være en del av hoppnorge så har ikke vi råd til å takke nei til det. Hun kan tilføre mye bare med personen hun er. Jeg vil ikke utelukke at hun kan være en god hoppsjef for eksempel, sier Bråthen. – Jeg vil alltid ha stor kjærlighet for hoppsporten, men nå vil jeg prøve noe annet. Jeg tror det er sunt for meg å komme i et litt annet miljø. Kanskje jeg kommer tilbake en gang om de fortsatt vil ha meg, men det blir ikke med det første. I sommer uttalte 29-åringen at sesongens store mål var å vinne verdenscupen sammenlagt, men en trøblete sesonginnledning satte en stopper for den drømmen. For en uke siden uttalte hoppsjefen at det var vanskelig å si noe sikkert rundt Lundbys sesong. Lundy ble historisk i mars 2021 da hun ble tidenes første verdensmester i storbakke for kvinner i Tyskland. Samtidig hadde hun problemer med forbrenningen og la på seg et tosifret antall kilo. Forrige sesong trente hun ekstreme mengder for å komme tilbake til verdenstoppen, og lykkes med det. Kolbu-hopperen tok VM-sølv i Planica i comeback-sesongen og satte bakkerekord samme sted. I august kunne hun endelig formidle at hun hadde fått orden på kroppen. Lundby er blant Norges mest meritterte skihoppere og har blant annet tatt et olympisk gull. Det tok hun i normalbakke i Pyeong Chang i 2018. Hun har også en stor samling VM-medaljer – to av de i gull. I 2020 ble hun kåret til «årets forbilde» på Idrettsgallaen.

Summary: Maren Lundby (29) legger opp.

Summary: Lundby har vurdert avgjørelsen lenge og mener det nå er det beste for henne.

Summary: Tanken om å legge opp begynte allerede i februar i år.

Summary: Hoppsjef Clas Brede Bråthen støtter avgjørelsen og håper hun vil være en del av hoppmiljøet i fremtiden.

Summary: Lundby vil først holde foredrag og har noen ideer om hva hun vil gjøre videre, men ingenting konkret foreløpig.


Vestlig militærutstyr ender i russiske hender. Hva kan bli konsekvensene?

Russland har fått tak i en rekke intakte vestlige militære kjøretøy og våpen brukt av ukrainerne. Det har ikke så mye å si for krigføringen, men russerne kan likevel få tilgang på nyttig teknologi, sier oberstløytnant.  Tidligere i år sa den svenske statsministeren at Ukraina skulle få tilsendt 50 svenskproduserte CV90. Dette regnes som en av verdens mest slagkraftige stormpanservogner.  Nå har russiske styrker fått tak i én av dem. I en propagandavideo fra russiske myndigheter undersøker den russiske forsvarsministeren Sergej Sjojgu en nokså intakt CV90 og det som ble funnet inne i den. Det inkluderer ammunisjon til automatkanonen – og en hermetikkboks.  Men hvor mye har det å si at ukrainerne taper denne type materiell til fienden? – Enkelt sagt har det fint lite å si. Det har lite å si for den praktiske krigføringen at Ukraina mister en CV90, sier oberstløytnant Palle Ydstebø til Aftenposten. – Den umiddelbare tanken er at Russland lager et stort propagandanummer ut av det. Det er helt normalt når du tar den her type våpen. Ukraina har gjort akkurat det samme når de har tatt det bedre russiske materiellet.  Kan få tilgang på teknologi  Stormpanservognene fra Sverige føyer seg inn i en lang liste med våpenhjelp fra Vesten. Og CV90-en er ikke det første vestlige militære materiellet fra Vesten som Russland har sikret fra slagmarken i Ukraina.  For selv om mye blir ødelagt i de blodige kampene, er listen over utstyr som russerne har sikret seg i rimelig intakt stand voksende.  Det viser data fra nettstedet Oryx, som analyserer bilder og videoer for å danne seg et bilde av tapt materiell på begge sider i krigen: I tillegg skal russerne blant annet fått tak i tyske Leopard-stridsvogner og amerikanske Bradley-stormpanservogner, men det fremstår av videomaterialet fra Reuters og andre kilder som at disse kan være skadet.  Selv om det ikke har så mye å si for selve krigføringen, sier Ydtstebø at teknologien kan være interessant for russerne.  – Den store usikkerheten er knyttet til hva russerne kan få ut av det rent teknologisk når de begynner å plukke den fra hverandre og analysere teknologien for å se om det er noe hente der, sier Palle Ydstebø.  Men han forteller at det er noe vestlige land sannsynligvis vurderer når de sender våpen til Ukraina.  – Da er det vel ikke noe så kritisk at det vil kompromittere deres egen forsvarsindustri på en måte som gir russerne tilgang til industrihemmeligheter.  Bedre trent mannskap Ukrainas eget militærmateriell er i hovedsak av samme type som det Russland har. Mye er fra perioden da Ukraina var en del av Sovjetunionen.  Men etter Russlands invasjon i februar 2022 har vestlige land levert stor mengder våpen og ammunisjon. De vestlige våpnene har hjulpet ukrainerne med krigføringen, men Russland har en større hær og bedre langtrekkende missiler.  – Av de gamle sovjetiske typene våpen har russerne bedre typer. De har mer oppgraderte og flere våpen i ulike kategorier som stridsvogner og artilleri. Der har Russland en kvalitativ fordel, sier Ydstebø.  Men ukrainerne har kompensert for dette med måten de har brukt våpnene, forteller Ydstebø.  – De er ofte flinkere til å ha bedre trente mannskaper og har en del bedre ledelse av bruk av stridsvogner og artillerier. På en måte har de kompensert for den russiske kvalitative overlegenheten.  Vestlige våpen har mer beskyttelse  Når det gjelder vestlige våpen er de av bedre kvalitet enn de russiske på flere felt. USA er absolutt største bidragsyter.  Spesielt amerikanske Himars-raketter, missiler fra Storbritannia og Frankrike har hjulpet ukrainerne.  – Det man har merket seg spesielt er beskyttelsen av mannskapet som opererer vestlige stridsvogner og stormpanservogner som CV90-en. De har mye mer beskyttelse når vognen blir truffet, forteller Ydstebø. Det betyr at mannskapet i stridsvognene og panservognene i større grad har mulighet for å overleve et angrep. – Med disse russiske våpnene av sovjetisk type er sikkerheten og beskyttelsen av mannskapet ikke lagt spesielt stor vekt på.  Men når det kommer til teknologien, er det ikke veldig store forskjeller mellom de vestlige og russiske våpnene:  – På det rent teknologiske nivået er det vestlige ganske likt det russiske. Men de vestlige vognene er mye enklere å bruke.

Summary: Russiske styrker har ervervet ulike intakte vestlige militære kjøretøy og våpen som har vært i bruk av Ukraina, blant annet svenskproduserte CV90 stormpanservogner.

Summary: Vestlige våpen har generelt bedre beskyttelse og er enklere å bruke sammenlignet med russiske, men det er ikke store forskjeller på det teknologiske nivået.

Summary: Ukraina har utnyttet de vestlige våpnene godt, og har kompensert for den russiske militære overlegenheten med bedre utdannede styrker og ledelse.


Sveriges inflationstakt sjunker, enligt måttet KPI landar den på 9,7 procent för maj. Samtidigt stiger priserna på hotell- och restaurangbesök, något som kan ha påverkats av Beyoncés konserter i Stockholm.  – Man kan se en Beyoncé-effekt, säger Therese Persson, makroanalytiker på Danske Bank, till Sveriges Radios P1 Morgon.  Inflationstakten i maj sjönk till 9,7 procent enligt KPI, jämfört med aprils 10,5 procent, visar siffror från Statistiska centralbyrån (SCB).  – Fortsatta prissänkningar för el och livsmedel bidrog till den lägre inflationstakten i maj, säger Mikael Nordin, prisstatistiker på SCB, i ett pressmeddelande. Inflationen enligt måttet KPIF, där effekter av räntor räknats bort, har också sjunkit från 7,6 procent i april till 6,7 procent i maj.  – Ganska väntade siffror ändå. Estimatet var att KPIF skulle komma in på 6,6. Det är något som är positivt, vi vill ju se att räntorna sjunker och att räntorna har fått effekt, säger Magnus Hjelmér, vardagsekonom på ICA-banken, till Aftonbladet TV. Livsmedelspriserna gick ned med 0,4 procent och även priserna för el och drivmedel har gått ner. Samtidigt steg priserna för bland annat kläder, hotell och restaurangbesök.  Det som hade störst påverkan på inflationstakten i maj var främst ökade räntekostnader, som bidrog med 3,2 procentenheter. I april låg den siffran på 3,0 procentenheter. Beyoncé kan ha påverkat Den underliggande inflationen (KPIF-XE) kom ut en tiondel högre än Riksbankens prognos. Något Therese Persson, makroanalytiker på Danske Bank, menar kan ha att göra med de ökade priserna för hotell- och restaurangbesök i maj.  – Det var en väldigt stor Beyoncé konsert förra månaden som troligtvis har påverkat. Vi kan se att hotell och restaurang steg mycket på månanden. Man kan se en Beyoncé-effekt. Här kan man tro att detta slår tillbaka nästa månad, då hon inte har någon konsert denna månaden, säger Therese Persson till Sveriges Radio-programmet P1 Morgon.  KPIF-XE landade på 8,2 procent i maj, vilket är en nedgång från april då den var på 8,4 procent.  Skillnaden mellan måtten SCB räknar på inflationen med två olika mått, KPI och KPIF. Det vanligaste måttet som används är Konsumentprisindex (KPI).  Skillnaden mellan måtten är att KPI även fångar upp effekten av förändrade räntesatser för hushållen. Det fångar inte det kompletterande måttet KPIF upp. KPIF är även det mått som Riksbanken använder i sitt inflationsmål.  Den underliggande inflationen beräknas i KPIF-XE, då exkluderas energivaror från KPIF.

Summary: Sveriges inflationstakt sjunker i maj till 9,7% enligt KPI, med bidrag från prissänkningar för el och livsmedel.

Summary: Priser för hotell- och restaurangbesök stiger, vilket kan påverkas av Beyoncé's konserter i Stockholm.

Summary: Den minskade inflationstakten är positiv och visar att räntesänkningar har effekt.


Hoppsan, sa Netanyahu om döda hjälparbetare

I måndags dödades sju hjälparbetare när deras bilkaravan attackerades från luften. De hade delat ut mat till svältande människor i den norra delen av Gaza. Bilarna från World central kitchen var märkta med organisationens symbol och resvägen hade stämts av med den israeliska militären. Ändå angreps fordonen, ett efter ett. Ett beklagligt misstag enligt premiärminister Netanyahu. – Detta händer i krigstid, sa han. En axelryckning från Israels regering. Över 30 000 döda Det värsta är att Netanyahu har rätt. Detta händer, i alla fall i det här kriget. Dödstalen i Gaza skrivs nu till över 30 000 människor, en stor del barn. Sjukhus utsätts för beskjutning och flyende människor bombas. Enligt FN har 196 palestinska hjälparbetare dödats, och mycket tyder på att inhemska journalister på plats medvetet angrips. Organisationer för mänskliga rättigheter och FN:s egen rapportör talar om brott mot krigets lagar och till och med folkmord. Offrens nationalitet Att måndagens attack skapar rubriker beror på en sak. Offrens nationalitet. Bara en av de dödade var palestinier. De andra kom från Storbritannien, Australien, Kanada, USA och Polen. Just därför kommer den också att få konsekvenser. Den redan desperata situationen med svält i Gaza har blivit ännu värre. Båtarna från World central kitchen har fått vända. Redan tidigare var det omöjligt att få in tillräckligt med hjälpsändningar. Nu har det blivit ännu svårare. Kanske var det precis det här Hamas räknade med när de genomförde den bestialiska attacken den sjunde oktober. Att brutaliteten skulle få den israeliska ledningen att gå över alla gränser. Att hämnden, något annat ord går inte att använda, skulle bli så fruktansvärd att Israel skulle förlora all moralisk trovärdighet. Planen har lyckats En fruktansvärt cynisk plan i så fall, men på ett vridet sätt ser den ut att kunna lyckats. Och det handlar inte bara om Gaza. Helgens israeliska bombning av det iranska konsulatet i Damaskus innebar en farlig upptrappning. Och planerna på att förbjuda TV-kanaler i Israel urholkar bilden av ”Mellanösterns enda demokrati”. Ledare från de dödade hjälparbetarnas hemländer är rasande. För en vecka sedan röstade FN:s säkerhetsråd till sist för en omedelbar vapenvila i Gaza. USA la ner sin röst. Och redan innan attacken i måndags ansåg en majoritet av amerikanerna att vapenexporten till Israel borde avbrytas. Spanien är på väg att erkänna Palestina och fler EU-länder kan följa efter. Stödet för Israel beskrivs som ett problem för Joe Biden i kampanjen för att bli återvald.  Frågan är om ens Tobias Billström fortfarande tycker att våldet i Gaza är proportionerligt? Kritiken växer, och allt fler gissar att detta är slutet för den israeliska premiärministern. Men för de som dödats eller svälter kommer de diplomatiska protesterna för sent. Och dödandet fortsätter. Det internationella samfundet måste sätta kraft bakom orden och få Israel att acceptera den vapenvila FN faktiskt beslutat.

Summary: Sju hjälparbetare dödades i en missriktad attack i Gaza. Brott mot krigets lagar och potentiellt folkmord anklagas, då dödsantalet nu överstiger 30 000 personer.

Summary: Vapenattacken på hjälparbetare gör det ännu svårare att få fram nödhjälp till svältande befolkning i Gaza.

Summary: Aftonbladets ledarredaktion tycker att den kritik mot Israel som nu växer kommer för sent, och att världen måste tvinga fram vapenvila nu.


Reisen til julefeiringen: – Eneste alternativ

Da flyet ble kansellert, tok Amalie Cathrine Wøhni (26) og samboeren rattet i egne hender. Resultatet er 1600 kilometer på veien: En 24-timers biltur. Alt for å komme hjem til jul. – Vi kunne ikke ta sjansen – julen må feires hjemme, sier Amalie. Hun og samboeren Tord Augustin Baade (26) stresset til Trondheim lufthavn torsdag ettermiddag.  Småsvette fremme ved gaten ble de møtt av en knusende beskjed: SAS-flyet til Tromsø var kansellert som følge av uværet «Pia» på Vestlandet. Dermed rakk de heller ikke forbindelsen videre med Widerøe fra Tromsø til Honningsvåg. – Vi var frustrerte og oppgitte. Vi forsøkte alt for å finne alternative flyginger til en annen by i Finnmark. forteller Amalie. Men uten hell. Da VG ringer fredag formiddag har paret satt kursen mot Nordkapp. Da har de vært ute på veien siden klokken 05.00  Likevel er humøret godt. – Vi er jo heldige som tross alt har bil og greie kjøreforhold, sier Amalie. Julen feires bare hjemme i Honningsvåg hvert andre år. – Dette er vårt eneste alternativ. Tanken på å sitte alene i Trondheim når hele familien er i nord for å feire jul sammen er for trist, forklarer hun. Selv om paret beskriver pen utsikt og tilgang til Netflix under ladestoppene, legger de ikke skjul på at julereisen ikke er optimal. – Det er klart det er surt. Vi har brukt 20.000 kroner på billetter og får ikke reist som planlagt.  Men Amalie forteller at hun har tatt kontakt med Widerøe og vil få pengene refundert på et senere tidspunkt. SAS og Widerøe opplyste torsdag at de så seg nødt til å kansellere avganger av sikkerhetstilsyn. Planen er å overnatte i Gällivaret, men det blir ikke mye hvile på Amalie. – Jeg må jobbe nattevakt fra hotellrommet, sier hun og fortsetter: – Men så er det snart jul! – Hva er det første du skal gjøre når du endelig kommer hjem? – Nei det blir vel en powernap da, ler Amalie. Og masse god mat. Heldigvis, forteller Amalie, har bilen fått plass på Hurtigruten på returen 30.desemeber. Paret skal etter planen være tilbake i Trondheim 2. januar. Fredag fortsetter uværet «Pia» å skape trøbbel for reisende. Det fremdeles store forsinkelser og kaos på flere flyplasser. Veitrafikksentralen advarer trafikantene på Vestlandet om glatte veier.

Summary: Amalie Cathrine Wøhni (26) og samboeren Tord Augustin Baade (26) har lagt ut på en 24-timers biltur på 1600 km etter at flyet deres ble kansellert grunnet uværet «Pia».

Summary: Paret brukte 20 000 kroner på flybilletter, men er takknemlige for at de har bil og greie kjøreforhold.


Amundsen tror ikke på Klæbo: – Bare noe han sier til media

Prøver Harald Østberg Amundsen (25) og Johannes Høsflot Klæbo (27) å psyke hverandre ut? Klæbo jakter nemlig Amundsen i å vinne den totale verdenscupen i langrenn. Før de siste fem rennene leder Amundsen med 236 poeng.  Men Klæbo i monsterform kan være kapabel til å vinne alt som gjenstår og i søndagens femmil i Holmenkollen (kl. 10.30 - følg løpet her) er det mulig å få opptil 190 poeng. – Jeg kan jo fortelle ham at den situasjonen han er i, har jeg vært i før. Ser du på sesongen han har hatt, så går han sjelden dårlig skirenn. Det hjelper ikke for meg å vinne om han blir nummer syv, sier Klæbo og legger til: – Han har ikke gått dårlig skirenn i år, det er bare å gjøre regnestykket helt enkelt. Det skal veldig mye til å hente inn 236 poeng. Klæbo har vunnet prestisjeprisen fire av de seks siste årene, de to andre har gått til Aleksandr Bolsjunov. – Harald må stille opp og bare kose seg i de siste rennene, så får han kula. Amundsen kjøper ikke at Klæbo har «gitt opp» å vinne verdenscupen sammenlagt. – Det tror jeg ikke på i det hele tatt. Han går for enhver spurtpris. Han har absolutt ikke gitt opp, det er bare noe han sier til media, sier Amundsen. Amundsen vant Tour de Ski - mens Klæbo måtte melde forfall. Etter Touren var Amundsen hele 568 poeng foran. – Det er veldig kult at det blir spenning. Alle vet at Johannes var syk under Touren og jeg fikk et stort forsprang. De siste årene har han vært overlegen i totalen, så jeg tror alle synes det er gøy at det er spennende hele veien inn nå, sier Amundsen. – Jeg vil helst at det ikke blir sånn at det er den som er først over mål den siste dagen som vinner.  Amundsen har foreløpig ikke mistet renn med sykdom i år - skiløperes store skrekk. – Jeg ble mer paranoid før jul med tanke på Tour de Ski, da det var mye smitte i samfunnet. Jeg har hatt litt lavere skuldre de siste ukene, men tanken streifer innom hodet en gang om dagen: «Nå må jeg holde meg frisk litt til», sier Amundsen. Klæbo sier han ga opp da Tour de Ski røk. – Det har vært en turbulent sesong. Jeg har vært pigg i blant, men for mye sykdom.

Summary: Klæbo jakter Amundsen i verdenscupen sammenlagt - avstanden er 236 poeng

Summary: Fem renn gjenstår. I søndagens femmil kan man få hele 190 poeng

Summary: Amundsen tror ikke Klæbo har gitt opp

Summary: Klæbo mener Amundsen bare kan kose seg til seier


«Føler du deg trygg? Det burde du ikke.» Truslene hagler før valget i USA.

CONCORD, USA (Aftenposten): Da Ann Rice var i jobb, førte hun saker mot kriminelle. Det kan komme godt med nå. Hun er frivillig valgmedarbeider. Folk som jobber med valg i USA, opplever stadig oftere at de blir truet. Noen får meldinger på nett. Andre blir oppsøkt av sinte velgere som mener Donald Trump ble snytt for seieren i 2020. Enkelte har opplevd at huset deres er blitt pepret med kuler.  – Jeg er redd for at mange kvier seg for å hjelpe til med valg. Jobben er en viktig del av selve demokratiet, sier Ann Rice, valgmedarbeider i New Hampshire. USAs justisdepartement har opprettet en egen gruppe som sporer opp og stiller truende personer for retten. En 42 år gammel mann fra Nebraska sendte i august 2021 meldinger til en leder i valgstyret om at vedkommende ikke skulle føle seg trygg. Antydet drapsdusør Han la også inn lignende meldinger på en instagramkonto knyttet til USAs president. Mannen ble dømt til 18 måneders fengsel.  Han er ikke alene. Dagen før stormingen av USAs kongress 6. januar 2021, postet en 55 år gammel mann fra Texas på Craigslist, et slags Finn. Meldingen hans minnet sterkt om en dusør for drap på en valgleder i Georgia.  Han truet tre navngitte personer i en stat som da sto midt i sentrum for tilbakeviste påstander om fusk i valget. Pepret hus med kuler I New Mexico gikk det enda lenger etter valget høsten 2022. En kandidat stilte opp til delstatsforsamlingen fra en krets i Albuquerque. Han fikk 2000 av 7700 stemmer. I desember og januar oppsøkte han og to medsammensvorne hjemmet til fire personer. To av dem var valgansvarlige, og to var politiske rivaler. De pepret løs med kuler på husene. Den ene pistolen var ulovlig modifisert slik at den kunne skyte helautomatisk. En av hjelperne hans ble senere knepet med våpnene i kandidatens bil. Begge har nylig tilstått. Kandidatens sak kommer opp til sommeren. Meldingene haglet En av de mest omtalte sakene er fra Georgia etter 2020-valget. Ruby Freeman og hennes datter Wandrea Moss ble kalt valgsvindlere av Trump og flere i hans krets.  Det sirkulerte en film der kasser med stemmer ble lagret midlertidig under en pult. Granskninger viste at intet galt skjedde. Trumps advokat, Rudy Giuliani, var likevel særlig ivrig med å stemple dem som juksere. Meldingene haglet inn. Freeman fikk minst 420 e-poster og 75 tekstmeldinger. Mange ringte Moss’ gamle telefon, som hennes sønn på 14 disponerte. Trakasseringen var også fysisk. Minst to ganger møtte folk opp ved huset til Moss’ bestemor. De trengte seg inn. Som borgervernere ville de «arrestere» valgjuksere.  Giuliani og personer fra TV-selskapet OANN ble før jul dømt for ærekrenkelser mot de to valgmedarbeiderne. Erstatningen ble utmålt til omtrent 1,5 milliarder kroner. En av ti har vært truet Trusler ser ut til gjelde mange. Brennan Center for Justice, en tankesmie ved New York University, fikk i fjor utført en undersøkelse blant 10.974 lokale valgmedarbeidere. 11 prosent sa de var blitt truet på grunn av vervet. Ytterligere 19 prosent hadde opplevd hets og trakassering.  I et føderalt valg er opptil 1 million amerikanere engasjert. Er tallene fra undersøkelsen representative, kan opptil 100.000 ha vært truet. Flere stater jobber nå med forbud mot å bære våpen nær valglokaler. Blant dem er Michigan og New Mexico. Fra før er det forbudt i 18 stater. – Valg er så viktig I Concord, New Hampshire, nylig tok Ann Rice imot velgere som skulle stemme i primærvalget.  I gymsalen på en lokal skole sørget hun og noen titall andre frivillige for at folk fikk stemt. 69-åringen spurte folk om navnet deres to ganger og sjekket ID før de fikk stemmesedlene.  Nå håper hun flommen av trusler og hets ikke skal ramme hennes hjemstat altfor hardt. – Jeg synes valg er så viktig, sier hun. Vil være en del av demokratiet Juristen var før ansatt som aktor hos statens øverste justismyndighet. Til daglig førte hun saker mot kriminelle. Annethvert år førte hun tilsyn med at alt gikk riktig for seg i valglokalene. – Jeg ble interessert da jeg så hvor nøye prosessen var. Og da alle påstandene om valgfusk begynte å dukke opp, ville jeg gjerne være en del av dem som vet – og som sørger for – at det ikke skjer, sier hun. Rice frykter for demokratiets fremtid. Hun er redd for at folk ikke vil stille opp som valgmedarbeidere når de risikerer hets, trusler og vold. – Folk sa vi løy Hun har lagt merke til at folk stoler mindre på institusjonene enn før. Mye av skylden legger hun på Donald Trump, sosiale medier og den sterke spliden i samfunnet. I sin gamle jobb deltok hun ofte i høringer med delstatspolitikerne. Det kunne handle om effekten av foreslåtte lovendringer. – Folk stolte mindre og mindre på meg og på statsadvokatens kontor. Uansett hva vi sa, så var det liksom galt. Folk sa vi løy. De sa det var en konspirasjon, forteller hun. Har fluktbager klare Adrian Fontes, administrasjonsminister i Arizona, vitnet nylig for en komité i Senatet. Han er glad for all føderal støtte, men mener det ennå ikke gjøres nok for å beskytte valgmedarbeidere. – Vi lever i en virkelighet der våre familier har «fluktbager» klare slik at de kan rømme hjemmet på et øyeblikks varsel. Det er en realitet i mitt eget hjem, sa Fontes. Han mener det virker som intet og ingen er trygge. Han viste til at en lokalt valgansatt i hans hjemstat nylig fikk sine hunder forgiftet som en skremselstaktikk.

Summary: USAs valgarbeidere møter økende trusler og vold, både digitalt og fysisk. Noen har opplevd at hjemmet deres er blitt beskutt.

Summary: Dette fører til frykt for redusert vilje til å delta som frivillig i valgprosessen.

Summary: Myndighetene tar affære ved å straffeforfølge trusselmakere og ved å innføre våpenforbud ved valglokaler.


Her er Giskes masteroppgave: – Jeg visste at den var i orden

Trond Giske har kviet seg for å offentliggjøre sin masteroppgave. Torsdag ettermiddag ga han den til VG. Giske har frem til i dag nektet å offentliggjøre sin masteroppgave. Men nå har han snudd. VG mottok masteroppgaven fra Giske klokken 15.30 torsdag. Vi gikk straks i gang med å sjekke med tre tekstgjenkjenningsprogram om han har hentet opplysninger fra andre kilder, uten å oppgi kilde. Klokken 16.10 var den første gjennomgangen ferdig og konklusjonen var «ingen tekstlikheter eller funn er identifisert». De viste også de to andre gjennomgangene. Den som er interessert kan lese eller bla i oppgaven her.  – Er du lettet? – Nei, jeg visste at oppgaven var i orden. Vi møter ham i Trondheim, hvor han deltok på årsmøtet i sitt eget lokallag, Nidaros sosialdemokratiske forum. Han ble gjenvalgt som leder. Giske prøver å forklare hvorfor han ikke ville offentliggjøre den. – Når du er ferdig med en masteroppgave blir du spurt om du ønsker om den skal være offentlig eller ikke. Jeg sa nei til det, fordi jeg var i sluttfasen av en bok og jeg visste ikke hvor mye av stoffet i oppgaven jeg skulle offentliggjøre i boken. – For at du skulle selge mer av boken din? – Nei, mer fordi jeg skulle få presentert stoffet i oppgaven i en større sammenheng i boken. Og fordi jeg ikke hadde behov for å ha masteren min ut i det offentlige rom. – Er det ikke en plikt å offentliggjøre? – Nei, det er studentene selv som bestemmer det. – Med offentlighetsloven i hånden hadde vi etter hvert fått tilgang til den fra NTNU, hvor du har tatt masteren? – Ja, det er sannsynlig. Da jeg tok avgjørelsen var det et halvår før spørsmål om plagiat kom på dagsorden. Da telefonene kom fra pressen for å granske masteren min, gikk det litt trass i meg. Han erkjenner: – Jeg hadde sluppet mye styr med å offentliggjøre med en gang. – Du ga den vel ikke til oss før du hadde sjekket den selv? – Jeg var helt trygg på at jeg hadde levert de fotnotene som skulle til og oppgitt kildene. – Feil bilde Giske mener masterhysteriet kan svekke demokratiet. – Jeg synes ikke master-sakene er vesentlig for demokratiet vårt. Er det alvorlig juks, så er det pressens oppgave å slå ned på. Det er bra. Men vi må også skille mellom sakene, fordi hvis vi ender opp med et bilde at alle politikerne er skurker, så er det et feil bilde og et bilde som undergraver demokratiet. – Hvordan kan du si det etter alle skandalene det siste året? – Jeg vil ikke gå inn i hver enkelt sak. Nå foregår det en jakt jeg ikke liker og som koster mer enn det smaker. Vi kan ikke kvitte oss med folk fordi det mangler noen fotnoter. – I fleisen – Når det gjelder Kjerkol har VG funnet over 77 tekstlikheter og en rekke eksperter er kritiske: Det er funnet 30 åpenbare feil og en alvorlig? – Hennes sak kjenner jeg ikke og kan ikke si noe sikkert om, men det politikerne får i fleisen, er kravene som de setter til vanlige folk. Når det ikke blir etterlevd av politikerne selv, kommer smellen.
Kunnskapsdepartementet har brakt helt til Høyesterett saken om en student som har sitert seg selv. Da må også politikerne ha 100 prosent orden i egne sysaker. – Får som fortjent Giske sier han ikke vil ha det sånn. – Vi får som fortjent når vi ikke er raus med vanlige folk. – Du håper at Kjerkol ikke må gå av? – Jeg vil ikke gå inn i det, men jeg håper vi får et rausere samfunn mot folk flest. Har vi det, kan det hende at folk flest viser en større raushet mot dem som sitter med makten. Hvis Kjerkol må gå av som statsråd, kan det hende at hun også må gå som leder i Trøndelag Ap. En posisjon kan bli ledig? – Selger bok Giske rister på hodet. – Jeg har ingen planer om å bli leder av Trøndelag Ap. – Hva gjør du nå? – Jeg selger boken min: Jeg holder foredrag minst to ganger i uken. Så har jeg en 20 prosent stilling i Folkets Hus i Trondheim, som styreleder.

Summary: Trond Giske har ombestemt seg og offentliggjør sin masteroppgave etter tidligere å ha nektet.

Summary: VG mottok oppgaven torsdag ettermiddag og sjekket den for plagiat med tre tekstgjenkjenningsprogrammer.

Summary: Ingen tekstlikheter eller funn ble identifisert i oppgaven.


Ica-handlarna plockade ut miljarder – när matpriserna skenade

Miljonvinster och gigantiska utdelningar till ägarna. Aftonbladet har granskat pengarna i landets största Ica-butiker.  Så här mycket tjänade bolaget och de största handlarna – medan matpriserna rusade.  Matpriserna skenade under inflationens 2022. SCB konstaterade att det var den största uppgången sedan 1951. Till slut fick finansministern nog och kallade till sig matjättarna för ett snack.  Men hundratals handlare hade redan då tjänat in det som skulle omvandlas till utdelningar i miljonklassen. När 2023 snart ska summeras har de flesta boksluten från krisåret offentliggjorts. Aftonbladet har kollat närmare på Ica – som är den stora dominanten i dagligvaruhandeln med en marknadsandel på över 50 procent.  Delat ut 2,7 miljarder  Aftonbladet har gått igenom de senaste boksluten för landets största Ica-butiker, de vars ägarbolag årligen omsätter 100 miljoner kronor eller mer, och hittat hur bolagen har beslutat att ge mångmiljonbelopp till ägarna.  En stor majoritet av dessa 352 bolag har tillsammans delat ut 2,7 miljarder kronor till ägarna det senaste räkenskapsåret – och planerat för ytterligare 1,6 miljarder i kommande utdelningar. ”Bästa verksamheten att äga” En annan som har djupdykt i Ica-miljonerna är Jens Nylander, mest känd för att ligga bakom mp3-spelaren ”Jens of Sweden” som lanserades i början av 00-talet.  I sitt nuvarande jobb som datautvecklare letade han data som han kunde träna upp sin AI-modell med genom maskininlärning. Icas franchise-modell passade perfekt för det ändamålet. – Det måste vara den bästa verksamheten att äga i Sverige, konstaterar Jens Nylander som har kartlagt ekonomin i alla Ica-butiker i landet. En sak som han kommit att studsa lite extra på är det han kallar ”extra utdelningar”. När Aftonbladet går igenom 352 årsredovisningar hittar vi samma mönster – inte sällan kallar bolagen till en extra bolagsstämma där de beslutar om en ytterligare utdelning än den som beslutats på den ordinarie stämman. Jens Nylander har en teori om varför. – På bolagens årsstämmor kan styrelsen bestämma att de ska dela ut en miljon kronor till aktieägarna under året. Det syns i årsrapporten och blir offentligt för allmänheten. Men bara dagar eller någon månad efter kan de kalla till en extrastämma och där besluta om en tio gånger så stor utdelning, som då inte syns lika tydligt. – Problemet är att kreditupplysningstjänsterna som journalister och medierna har tillgång till inte innehåller den här informationen. Det är inte fel eller olagligt, men det är ett systematiskt nyttjande av en lucka i lagstiftningen. ”Sveriges bästa skatteplanerare” De flesta Ica-handlare, har Jens Nylander hittat i sin datainsamling, använder skattemetoden 3:12 – löneregeln. Det innebär kortfattat att man kan ta ut hälften av det man betalar ut i lön som utdelning, med endast 20 procent i skatt.  – Många räknas som ett fåmansbolag och får därför dra fördel av förmånliga skatter. Jag vågar nog påstå att Ica-handlare är Sveriges bästa skatteplanerare, säger Jens Nylander. När Aftonbladet ber om en telefonintervju med Göran Blomberg, vd på Ica-handlarnas förbund som företräder ägarna till landets Ica-butiker, insisterar han på att svara på frågorna skriftligt på mejl.  Slår tillbaka: Inte korrekt Att Ica-handlarna skulle ägna sig åt skatteplanering vill han inte kännas vid.  – Det känns såklart mycket tråkigt att höra en sådan kommentar. 3:12-reglerna är ju en del av vårt svenska skattesystem som har som syfte att minska effekterna av den dubbelbeskattning som alla egenföretagare drabbas av. Så det känns inte korrekt att kalla det för skatteplanering tycker jag, skriver Göran Blomberg. Du själv har sagt att ”Sveriges Ica-handlare kommer fortsätta sitt arbete med att försöka stå emot de bakomliggande prisökningarna på mat på alla sätt genom att sänka alla kostnader som går att sänka”. När man kollar de senaste boksluten för de stora Ica-butikerna är det inte ovanligt med utdelningar i miljonklassen. Hur rimmar det med strategin du nämner?  – De bokslut som presenteras nu är ju från 2022 och då såg läget annorlunda ut. Vi kom från en pandemi när kundernas inköp i matbutikerna ökade. Under 2023 har den utvecklingen gått åt motsatt håll så man måste titta på läget här och nu för att kunna bedöma hur kostnadssänkningarna går.  – Kundkorgarna blir mindre, kunderna handlar billigare varor och butikernas marginaler går ner. Allt det betyder att butikerna måste ha koll på sina kostnader och priser, något man jobbar aktivt med dagligen. Ny statistik visar också att butikerna har påverkats hårdast av alla aktörer i livsmedelskedjan.  Aftonbladet har begärt ut inkomstuppgifter om ägarna till landets 30 största Ica-butiker. I många fall deklarerar ägarna ”överskott av kapital” i miljonklassen – ibland över 20 miljoner kronor för en enskild ägare. Exakt var pengarna kommer ifrån kan Aftonbladet inte slå fast, men bolagen som dessa Ica-handlare driver har samtidigt delat ut miljonbelopp till aktieägarna, där handlarna ofta är majoritetsägare och Ica Sverige äger en liten del av bolaget. ”Många butiker kämpar” Göran Blomberg nämner återigen pandemin som en förklaring till siffrorna. – Räkenskapsåret 2022 var ovanligt positivt på grund av ändrade köpbeteenden under pandemin. För 2023 lutar det åt betydligt lägre tal. Jag vill ändå framhålla att Sverige mår bra av företag som har stabil ekonomi och kan fortsätta utveckla sin verksamhet, ge många människor jobb, betala sina leverantörer, bidra till statens skatteintäkter och så vidare.  – Jag tror också att kunderna trivs bättre i en butik som mår bra. Med det sagt vill jag också understryka att det är många butiker som kämpar och det är viktigt att man ser hela bilden. Du hänvisar till pandemin flera gånger. Men om man kollar på perioden december 2021 till mars 2023 (när pandemin var 2-3 år gammal) steg matpriserna med 26,8 procent – 1,5 procent i snitt varje månad i 16 månader. Och 12 av dessa månader var alltså under 2022 – samma år som flera handlare gav sig själva en stor utdelning i miljonklassen. Vad är din kommentar till det? – Prisökningarna kommer av omvärldsfaktorer och en ovanligt hög inflation. När det gäller butikerna ser vi på totalen för landets cirka 1 300 Ica-butiker att lönsamheten föll under 2022 jämfört med året innan. Det är alltid stora skillnader mellan butikerna och spannet är stort från hög lönsamhet till minusresultat. Med facit i hand, hade Ica-handlare kunnat göra mer för att pressa priserna? – Jag håller fast vid att dagligvaruhandeln har ställt om så fort man kunnat i en exceptionell situation där alla kostnader ökade samtidigt. De svenska hushållen har varit, och är fortfarande, väldigt pressade och Ica-handlarna gör allt de kan för att dämpa prisökningarna. Man har också jobbat hårt för att sänka sina egna kostnader i butikerna, skriver Göran Blomberg i ett mejl.

Summary: Aftonbladet har granskat Sveriges största Ica-butiker och funnit att många ägare tjänade miljoner under 2022 samtidigt som matpriserna steg.

Summary: Kartläggningen visar också att butiksägarna ofta tar ut stora ”extra utdelningar” vid extrainsatta bolagsstämmor, något som inte alltid framgår tydligt.

Summary: I en mejlintervju med Aftonbladet betonar Göran Blomberg, vd för Ica-handlarnas förbund, att handlarna ”gör allt de kan för att dämpa prisökningarna”.


Reagerer på fyrverkeri i Oslo: – En form for skamløshet

Fredag kveld ble det skutt opp et stort fyrverkeri i Oslo havn. Kunsthistoriker og forfatter Tommy Sørbø er ikke imponert. Bakgrunnen for fyrverkeriet var bursdagsfeiringen til 70-årsjubilant og milliardær Christian Ringnes, ifølge Dagbladet.  Inne på X var det flere som reagerte: – Takk til den rikingen som bestemte seg for å skremme vettet av Oslo-borgerne med fyrverkeri på en vanlig fredag i mars, skriver en. – Aldri hørt så «bombende» fyrverkeri i Oslo før, skriver en annen.  Sørbø var ikke i Oslo da fyrverkeriene på den store bursdagsfesten satte i gang fredag. Han reagerer likevel kraftig i en kronikk i VG.  – Det minner om en form for skamløshet, hvor man tenker at fordi jeg er den jeg er, har jeg rett til skremme alle og ødelegge nattesøvnen deres, sier Sørbø til VG. – Det er sånn det var for fem hundre år siden, hvor kongene og adelen feiret seg selv på en måte som gjorde at resten av samfunnet ble involvert, sier Sørbø.  Han mener det er en kritikkverdig måte å behandle andre mennesker på.  – For femti år siden var det flaut og skamfullt å vise frem rikdommen sin og dure frem på den måten.  VG har gjennom helgen og mandag morgen forsøkt å kontakte Christian Ringnes, men har så langt ikke fått noen kommentar.  Se fyrverkeriet: – Synes det er ille Bystyrerepresentant for Oslo Ola Wolff Elvevold (SV) tok også til tastaturet etter fredagens hendelse med kritikk av fyrverkeriet. Til VG forteller han at han var et stykke unna Oslo sentrum, men hørte fyrverkeriet godt. – Det var som en bombedrøm. Jeg måtte gå ut og sjekke, sier han.  Politikeren har vært opptatt av å endre den lokale forskriften i Oslo lenge. Per dags dato er det forbudt for privatpersoner å skyte opp fyrverkeri innenfor Ring 2, og ved trehusbebyggelsen på Kampen og Vålerenga. Han mener at ingen, inkludert pyrotekniske selskaper, skal kunne søke om tillatelse i områder og tidsrom som det i utgangspunktet er forbudt. – For meg er det ganske åpenbart at regelverket og kulturen er nedarvet. Jeg tror ikke vi hadde tillatt dette i 2024 hvis det var en ny oppfinnelse nå.  – Jeg synes det er ille at vi har et regelverk som gjør at enhver person med penger har muligheten til å fyre opp så mye de vil, så lenge det er en pyroteknisk vurdering om at det er trygt og at byen ikke brenner ned, sier Wolff Elvevold. – Oppskyting av fyrverkeriet får ganske mange konsekvenser, som riktignok ikke er katastrofale, men som er ganske sjenerende for folk. Og det er kun fordi noen rikfolk skal ha det gøy, sier han.  Han mener tiden er «overmoden» for å endre lovverket. – Det kan ikke være sånn at du kan gjøre hva du vil, så lenge det er ufarlig. Det er andre ting man må ta hensyn til også. Leder av selskapet som hyret inn pyroteknikerne, Jan Axel Syberg i Off Piste, ønsker ikke å kommentere saken. Han vil heller ikke gå nærmere inn på hvem kunden er. North Star Fireworks, det pyrotekniske selskapet som fikk tillatelse til å skyte opp fyrverkeriet, har heller ingen kommentar. Flertall vil ha forbud Lovverket rundt oppskytning av privat fyrverkeri har vært et tema i Oslo-politikken i flere år. Forrige gang det ble diskutert et forbud, ble det nedstemt av Arbeiderpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet, ifølge Ola Wolff Elvevold. – Jeg tror politikerne gjør en feilvurdering. Det kan virke som at det er mye mer støtte til et forbud mot privat oppskytning enn det mange politikere tror, sier han. I slutten av desember omtalte NRK en fersk undersøkelse gjennomført av Norstat, hvor 65 prosent mener det er riktig å forby privat fyrverkeri på nyttårsaften.  Men Wolff Elvevold tror likevel ikke det vil skje en endring med det første. Han mener at det burde være opp til hver enkelt kommune å bestemme, dersom man støter imot det statlige lovverket.  – Konsekvensene av fyrverkeri er jo litt annerledes i en stor og tettbebygd by som Oslo, sier han. VG har kontaktet både ordfører i Oslo, Anne Lindboe, og byrådsleder Eirik Lae Solberg, som begge representerer Høyre. Ingen av dem ønsker å kommentere saken.  Ikke brannvesenets ansvar å varsle Sigurd Folgerø Dalen, kommunikasjonssjef i Oslo brann- og redningsetat, synes brannvesenet fikk ufortjent skyld for at ikke fredagens fyrverkeri var varslet bedre. – North Star Fireworks søkte om dispensasjon. Da får de et krav på seg til å varsle omgivelsene sammen med arrangør, sier Folgerø Dalen. VG har fått tilsendt dokumentene mellom brann- og redningsetaten og pyroteknikerselskapet. Der står det at «ansvarlig pyrotekniker og arrangør må varsle grundig og så godt som mulig med tanke på at dette er et stort fyrverkeri som vil høres i store deler av Oslo og omegn».  Brann- og redningsetaten valgte likevel også å varsle om fyrverkeriene på X rundt klokken 12 på fredagen, i håp om å opplyse enda flere.  – Men det er vanskelig å nå 700.000 av Oslos innbyggere. Vi kan dessverre ikke legge opp et system som går innom hver eneste ringeklokke i byen. Han oppfordrer derfor folk til å være proaktive selv og bli med i de ulike Facebook-gruppene for pyrotekniske arrangementer i Norge.  – Fyrverkeriet på fredag var såpass svært at det krever mer enn en X-melding, understreker han.

Summary: Dagbladet skriver at oppskytningen skjedde i forbindelse med bursdagsfeiringen til milliardær Christian Ringnes.

Summary: Kunsthistoriker og forfatter Tommy Sørbø og Bystyrerepresentant Ola Wolff Elvevold (SV) har kritisert Ringnes og fyrverkeriet.

Summary: Regelverket for oppskytning av privat fyrverkeri har vært diskutert i Oslo-politikken, og 65 prosent av befolkningen støtter et forbud mot privat fyrverkeri på nyttårsaften, ifølge en Norstat-undersøkelse.


16-åringer dømt for drap på venninne: Ville se om hun skrek som mann eller jente

De skal ha planlagt drapet på 16 år gamle Brianna Ghey i lang tid. Latt seg inspirere av tortur og drapsmetoder på det mørke nettet. Nå er de dømt for å ha knivstukket henne i en park på høylys dag.  Onsdag ble to 16-åringer dømt for det mye omtalte drapet på den jevnaldrende Brianna Ghey i England i februar. Etter dommen i Manchester Crown Court sa aktor at det er en av de mest forstyrrende sakene de har ført for retten: – Planleggingen, voldeligheten og alderen til de drapsdømte er utenfor fatteevne. Selv nekter begge 16-åringene for å ha drept henne. Så på tortur I ukevis hadde de to, en gutt og en jente, planlagt drapet, mente retten. I tusenvis av meldinger på WhatsApp delte vennene sine mørke tanker og fascinasjon for drapsmenn, vold, tortur og død, skriver Sky News.  I retten forklarte jenta at hun hadde kjent Brianna, som var født som gutt, men levde som jente, i noen måneder. Gutten hadde derimot først møtt henne dagen før, forklarte han i retten. Alle tre var elever ved ulike skoler i Warrington-området. I retten ble de to 16-åringene fremstilt som høyst fungerende tenåringer med «normal bakgrunn» uten tidligere befatning med politiet, skriver BBC. Likevel hadde de utviklet en «tørst for å drepe», ifølge retten: Den drapsdømte gutten omtalte sin venninne som «besatt» av seriemordere, begge skal ha søkt informasjon om drap og tortur på det mørke nettet hvor folk opererer anonymt og kryptert. På WhatsApp diskuterte de ulike måter å drepe Brianna på. De skal ha hatt en liste over flere jevnaldrende de ønsket å drepe. Ifølge chatten skal de først ha vurdert å drepe en gutt før de bestemte seg for å drepe Brianna, som de trodde det ville være enklere å ta livet av. I chatten omtalte de Brianna som «det», og de skrev at de ville se om «det ville skrike som en mann eller jente», skriver The Guardian. Men ifølge de drapsdømte var meldingene bare «mørke fantasier». Begge nektet for å ha drept henne og skyldte på hverandre for knivstikkingen, ifølge Sky News. Da Brianna Ghey gikk hjemmefra 11. februar trodde hun at hun skulle møte en venn.  To timer senere, i Linear Park utenfor Warrington, ble hun overfalt og knivstukket med en jaktkniv.  28 ganger i hode, nakke, rygg og bryst. Liket ble funnet av tilfeldige forbipasserende i en park utenfor den engelske byen Warrington. Saken fikk stor oppmerksomhet både i Storbritannia og verden for øvrig.  Så ikke på hverandre Det ble gjort spesielle tiltak i retten slik at den tiltalte gutten kunne slippe å forklare seg muntlig. I stedet fikk han lest opp spørsmålene og svare i tekst. De tiltalte, som har vært venner siden de var 11 år gamle, så ikke på hverandre under hele rettssaken. Etter at de ble siktet har de vendt seg mot hverandre, melder The Telegraph. Først skal gutten ha forsøkt å hevde sin uskyld. Han forklarte at han snudde seg mot et tre for å tisse da venninnen stakk ned Brianna. Men da aktor la frem bevis for at hans jaktkniv ble funnet med Briannas blod på hans soverom, og da også skoene og klærne hans hadde spor av hennes blod, skal den tiltalte ha sluttet å uttale seg. Juryen ble fortalt at de ikke trengte å finne det bevist hvem av de to som knivstakk for at de begge kunne dømmes for drapet. Begge ble dømt. Straffeutmålingen kommer først neste måned, men dommeren har allerede sagt at de to vil få livstid i fengsel, og at det kun er et spørsmål om hva slags minstetid de skal få. Mer fokus på psykisk helse Brianna var åpen om at hun var transkjønnet, og delte av sin hverdag til sine 20.000 TikTok-følgere. Etter drapet strømmet støtteerklæringer ut i sosiale medier, hvor Brianna omtales som en «vakker engel» og «nydelig jente». Politiet har likevel ikke holdepunkter for å si at Ghey var offer for hatkriminalitet, skriver The Guardian. Foreldrene til de tre berørte ungdommene var alle i retten under de fleste av den 18 dager lange rettssaken. Briannas foreldre fulgte saken fra publikumsgalleriet. I dag etter dag måtte de høre de grusomme detaljene om drapet på datteren.  Ingen av de to tiltalte viste tegn til anger i retten, ifølge moren Ester Ghay. – Å tenke på hvor redd min ellers fryktløse datter må ha vært når hun var alene i parken med det hun trodde var hennes venn, vil hjemsøke meg for alltid, sa hun til mediene etterpå.  Familien sier Brianna etterlater et enormt tomrom. Samtidig vil de fremheve hvor stolte de var over datteren. – Hun var sterk, fryktløs og enestående. Hun ville bli identifisert som en jente og hun ville kle seg i jenteuniform på skolen, og ja, hun bare gjorde det. Hun lot seg ikke stoppe av fordommer, sier moren ifølge Manchester Evening News. Datterens død har moren Esther Ghay startet kampanjen «Peace at Mind» for å rette fokus på unge menneskers mentale helse og gi opplæring til lærere i hvordan de bedre kan møte ungdom som sliter. Da hun snakket med mediene etter dommen appellerte hun til handling: – Brianna slet psykisk. Hun slet med selvskading og spiseforstyrrelser som så mange andre unge. Nå må noe gjøres.

Summary: To 16-åringer er nå dømt for drapet på Brianna Ghey (16), som skjedde i England i februar.

Summary: De skal ha planlagt drapet i lang tid, inspirert av tortur- og drapsmetoder fra det mørke nettet.

Summary: Begge nektet for å ha drept Ghey og skyldte på hverandre.

Summary: Retten mente de hadde utviklet en «tørst for å drepe».

Summary: Drapet skjedde i Linear Park utenfor Warrington, og begge de drapsdømte er varslet å få livstid i fengsel.

Summary: Brianna Ghey var åpen om at hun var transkjønnet og hadde 20.000 følgere på TikTok.


Spår prissjokk for nordmenn i Danmark: – Man er vant til at det er ganske likt

Med rekordlav kronekurs kan nordmenn få seg en smell i utlandet i sommer. I særlig ett land bør man være på vakt. Danmark med sine deilige sandstrender, Legoland, billig øl og avslappede stemning har vært på nordmenns ferietoppliste i en årrekke.  Men i år kan det bli mer dyrt enn deilig å være norsk i Danmark. Aldri før har den norske kronen vært så svak opp mot den danske.  For en norsk hundrelapp får du med dagens kurs bare 63 danske kroner. For hver danske krone må du ut med 1,60 norske kroner, ifølge kursen onsdag 7. juni. Det er rekordsvakt, fastslår sjeføkonom Kyrre Knudsen i Sparebank 1 SR-Bank.  Skru på kalkulatoren Nordmenn på ferie i utlandet må belage seg på en langt dyrere ferie enn i fjor sommer.  Årsaken er svak kronekurs og kraftig prisstigning i flere land. I tillegg planlegger flere å reise i år enn i fjor, noe som presser prisene opp.  – I snitt blir ferien rundt 40 prosent dyrere enn i fjor i mange av de mest populære landene, anslår Knudsen.  Han tror at Danmark nettopp er landet hvor nordmenn vil få det største prissjokket.  – Nordmenn er vant til at de skandinaviske landene er ganske like, så mange vil kanskje ikke følger like godt med der, sier han.  Men i år bør man skru på både kalkulatoren og hoderegningen selv om alt føles kjent og trygt. For bare kronekursen alene har gjort Danmark 60 prosent dyrere for nordmenn. I tillegg kommer en prisvekst på 8–10 prosent. Det borger for et valutasjokk på mange norske Danmarksfavoritter. Her er noen eksempler: I Legoland I Tivoli i København Fårup sommerland Mat og drikke I Sverige kan nordmenn imidlertid fortsatt tenke at det er omtrent likt som hjemme. Den svenske kronen er bare litt sterkere enn den norske. For en hundrelapp får du 99 svenske kroner.  Grunnen til at Danmark skiller seg ut, er at de binder sin krone til euroen. Og den norske kronen er nå historisk lav både mot euro og dollar.  Frykter norsk nedgang I Danmark opplever nå flere store turistaktører en nedgang i norske gjester. – Vi merker godt at etterspørselen i år fra norske turister har falt litt, og det er meget naturlig i en periode hvor kursen på den norske kronen er lav i forhold til den danske krone, skriver kommunikasjonssjef for Legoland, Kasper Tangsig, i en SMS til Aftenposten.  Tangsig sier Legoland likevel forventer å ende ganske tett på nivået i fjor.  – Vi har merket en marginal nedgang av norske gjester siden vi åpnet i påsken, men vi vil først se tendensen ordentlig når vi kommer til sommermånedene. Da pleier vi å få norske gjester i tusentall, sier direktør for Fårup sommerland, Niels Jørgen Jensen. Forskjellene i kronekursen bekymrer han. For nordmenn er svært viktig for fornyelsesparken og de tilhørende overnattingsstedene. Nordmenn er den neste største kundegruppen etter danske turister, og utgjør 12–14 prosent av kundene på en bra sesong. – Det vil ha stor betydning for oss hvis de norske gjestene ikke kommer, fastslår han.

Summary: Den norske kronen er rekordsvak mot den danske, noe som gjør ferien i Danmark dyrere for nordmenn.

Summary: Med dagens kurs får man bare 63 danske kroner for 100 norske.

Summary: Ferie i Danmark kan bli 40 % dyrere sammenlignet med i fjor for nordmenn.

Summary: I Danmark merkes nedgangen i norske turister. Det skaper bekymring.


Marjorie Taylor Greene kalte partifelle for «bitch». Intens krangel i USAs kongress.

To av høyresidens stjerner barket sammen i USAs kongress. Den bitre feiden viser frem litt av vanskene for kongressleder Kevin McCarthy. Møtelederen forsøkte å få ro i salen. – De som snakker, må gå bakerst. Orden, formante han. Politikerne skulle drøfte et vedtak om å refse demokratisk kongressmedlem Adam Schiff. Midt i salen sto to av Det republikanske partiets fremste urokråker. Marjorie Taylor Greene og Lauren Boebert snakket ikke om den aktuelle saken. I stedet skjelte de hverandre ut. Fanget på film Opptrinnet ble fanget av C-spans kameraer. Der ser man de to stjernene i Donald Trumps såkalte Maga-bevegelse snakke intenst med hverandre.  Nettavisen The Daily Beast fikk partifeller som sto nær dem, til å gjengi samtalen. De to har ikke tilbakevist referatet. Greene har tvert imot bekreftet det.  Det er omtrent slik: – En liten tispe Boebert, som er fra Colorado, gikk bort til Greene, som er fra Georgia. Hun konfronterte Greene med «dine offentlige utsagn om meg».  – Jeg har gitt penger til deg. Jeg har forsvart deg. Men du har ikke vært noe annet enn en liten tispe mot meg, sa Greene.  Hun sa det engelske ordet «bitch», som kan oversettes med tispe, merr, drittkjerring eller hurpe på norsk. – Og du kopierte mine tiltalepunkter etter at jeg ba deg stille deg bak dem, sa Greene. Greene har i over to år foreslått å stille president Joe Biden for riksrett. Nå har også Boebert fremmet et slikt forslag. Hun gjorde imidlertid dette på en måte som kunne tvinge frem en avstemning i Representantenes hus. – Ok, det er slutt for oss, sa Boebert. – Vi var aldri sammen, svarte Greene. Har kranglet før Begge to kommenterte senere hendelsen overfor pressen. – Hun har en formidabel evne til å få de fleste til ikke å like henne, sa Greene om sin kollega. Boebert sa til CNN at «Marjorie ikke er en fiende».  – Som sagt går jeg ikke på ungdomsskolen, sa hun som svar til å bli kalt en tispe. De to har også kranglet i full offentlighet før. Boebert har blant annet hånet Greene for et utsagn om «jødiske romlasere». Greene har på sin side vært spydig om Boeberts syltynne valgseier. Fikk satt saken på pause Lederen av Kongressen, Kevin McCarthy, er for øyeblikket partiets fremste folkevalgte leder. Han fikk Boebert med på å sende sitt forslag om riksrett over til en komité inntil videre. Mange av republikanerne i Representantenes hus liker svært dårlig tanken på å måtte ta stilling til en slik sak uten at det først har vært en granskning. Boebert har derimot signalisert at hun ikke vil vente altfor lenge før hun tar det opp igjen. Ville først gi bot Saken om Schiff kom derimot opp til avstemning onsdag. Han ble refset.  Også det forslaget viser hvilke utfordringer McCarthy har med å holde styr på sin egen partigruppe. Det var fremsatt av Anna Paulina Luna fra Florida.  Uttalelsen sier at Schiff løy om at Donald Trump sto i ledtog med Russland for å vinne valget i 2016.  I første omgang ble refsen – kalt censure – stemt ned. Da hadde Luna lagt inn en bot til Schiff på 16 millioner dollar – ca. 160 millioner kroner. Det skulle dekke halvparten av kostnadene til granskninger. – Jeg er takknemlig Denne uken kom forslaget opp igjen, denne gang uten bot. Nå sto republikanerne sammen. Det ble dermed vedtatt med knapt flertall.  Schiff lot ikke til å være tynget av kritikken. – Dere hedrer meg med dere fiendskap. Dere smigrer meg med denne usannheten. Ordene deres forteller meg at jeg effektivt har forsvart vårt demokrati. Jeg er takknemlig, sa han. Schiffs demokratiske kolleger støttet ham og jublet for ham og buet mot vedtaket. – Ingen kontroll Schiff mente også at saken sier noe om manglende styring i det andre partiet. – Dette kommer aldri til å ta slutt. Kevin McCarthy har ingen kontroll over sin gruppe. Kappløpet mot det ekstreme styrer nå Representantenes hus, og det gjør forferdelig skade på institusjonen, sa han. Representantenes hus vedtok sist å refse et medlem i 2021. Da fikk republikanske Paul Gosar kritikk. Han hadde publisert en tegnefilm som viste drap på den demokratiske kongresskvinnen Alexandria Ocasio-Cortez fra New York.

Summary: Republikanske kongressmedlemmer Marjorie Taylor Greene og Lauren Boebert kranglet offentlig i Kongressen

Summary: Feiden viser de indre utfordringene kongressleder Kevin McCarthy møter i sitt parti

Summary: Krangelen ble fanget på film og bekreftet av Greene


«Hva ville Gerhardsen sagt?» er et spørsmål som har opptatt flere i partiet Rødt de siste årene. Jeg føler meg ganske trygg på hva Gerhardsen ville tenkt om partiet Rødt: Han ville ikke vært imponert. RAYMOND JOHANSEN, byrådsleder i Oslo (Ap) Bare for ha sagt det: Arbeiderpartiet i byråd i Oslo har samarbeidet godt med Rødt i Oslo bystyre. Sammen har vi gjort Oslo til en bedre by. Som budsjettpartner har Rødt bidratt til dette. Men byrådet i Oslo har også gjennomført en lang rekke politiske endringer uten støtte fra Rødt. Det er og har alltid vært tydelig ideologisk og politiske forskjeller på Rødt og Arbeiderpartiet. La meg nevne noen eksempler. Arbeiderpartiet mener offentlige og brede fellesskapsløsninger er en forutsetning for god velferd. Kvalitet, resultater for folk, mottagere av tjenestene og ansatte er viktigst. At tjenesten fungerer til det beste for innbyggerne og de som jobber med å levere tjenesten er mer vesentlig enn eierskap.  Vi ser på offentlig eierskap som et middel for god og trygg styring – ikke som et mål i seg selv. Rødt, derimot, gir uttrykk for nettopp dette: at offentlig eierskap alltid er et mål i seg selv. For oss i Oslo Arbeiderparti er det at vi har tatt tilbake kontrollen over Oslos sykehjem først og fremst et spørsmål om kvalitet i tjenestene kommunen skal gi våre eldre.  I Oslo er Arbeiderpartiets politikk, slik Gerhardsens politikk var det, pragmatisk. Målet om gode, universellevelferdsordninger er det samme, midlene for hvordan vi oppnår dette forandrer seg med tiden. Byrådet i Oslo har innført nyvinningen «Oslomodellen for et anstendig arbeidsliv». Dette er et tiltak som byrådet selv har utarbeidet sammen med fagbevegelsen og næringslivet.  En forutsetning for denne typen politiske resultater er vilje og evne til å ta politisk ansvar. Det har Oslo Arbeiderparti.  Slik jeg ser det, ønsker partiet Rødt i svært liten grad å ta ansvar for helheten i politikken. De vil bare ta ansvar for sine påplussinger i budsjettet, men i svært liten grad de omprioriteringer, kutt og nedskjæringer som også er en del av den politiske virkeligheten Gerhardsen, en overlevende fra tyske fangeleirer, forsto hva dette betydde. Eller som han sa i den berømte Kråkerøytalen i 1948:  «Det tsjekkoslovakiske folket står for oss som et frihetselskende folk, som tappert har kjempet mot overfallsmenn og undertrykkere av alle slag. Vi har følt oss i et merkelig slektskapsforhold til dette folket, sympatisert med det og høyaktet det. Derfor gjør det oss så inderlig ondt å være vitne til det som nå skjer.» Det er bare å bytte ut Tsjekkoslovakia med Ukraina. Gerhardsens regjering tok oss inn i NATO. Rødt vil ta oss ut. NATO, som et sikkerhetspolitisk samarbeid, er en viktig forutsetning for å sikre vår egen og andres frihet. Det at vi er villige til å bidra militært for andre lands frihet er en svært sterk manifestasjon av internasjonal solidaritet.  En internasjonal solidaritet partiet Rødt vil nekte våre naboland Sverige og Finland etter at de som følge av en demokratisk prosess søker om medlemskap. Så til de i Rødt som fortsatt lurer på hva Gerhardsen ville ha sagt:  Han ville ha vært stolt av et parti som tar ansvar for å få til resultater for arbeidsfolk; et pragmatisk parti som er mer opptatt av konkrete resultater enn ytterliggående utspill og dogmatiske markering.  Han ville ha vært stolt av Arbeiderpartiet. Gerhardsen ville ha sendt våpen til Ukraina umiddelbart, ikke ventet 14 måneder. Gerhardsen ville ikke ha vært imponert over en partileder som godkjenner at en tidligere statsminister fra Arbeiderpartiet blir kalt krigsforbryter for å gjøre jobben sin på vegne av stortingsflertallet. Einar Gerhardsen var opptatt av en samlet demokratisk arbeiderbevegelse, både nasjonalt og internasjonalt. En lengre versjon av denne kronikken kan leses i dagens papirutgave av VG!

Summary: Raymond Johansen, byrådsleder i Oslo (Ap), mener Rødt og Arbeiderpartiet har samarbeidet godt i Oslo bystyre.

Summary: Johansen påpeker ideologiske og politiske forskjeller mellom Rødt og Arbeiderpartiet, spesielt angående offentlig eierskap og fokus på kvalitet i tjenester.

Summary: Johansen hevder Rødt er lite villige til å ta ansvar for helheten i politikken og mener partiets holdninger strider mot Einar Gerhardsens grunnsyn.


Miljøstiftelsen Zero i ny rapport: – Politikerne somler

Norske politikere kan nå klimamålene og samtidig tjene penger, mener miljøstiftelsen Zero i fersk rapport. Men enn så lenge uteblir tiltakene.  – Norge mangler kraft, men først og fremst mangler det politisk handlekraft til å gjøre de store grepene, sier Sigrun Gjerløw Aasland til VG.  Hun er daglig leder i miljøstiftelsen Zero, som i dag slapp sin andre rapport med status for norske klimamål, navngitt «Usannsynlig, men mulig». Rapporten kommer bare uker etter at Miljødirektoratet lanserte sin klimarapport.  I tråd med Parisavtalen har Støre-regjeringen som mål å kutte norske utslipp med 55 prosent innen 2030.  Men politikerne når ikke egne klimamål i dagens tempo, mener Zero.  – Politikerne somler, og overlater for mye til både markedet og enkeltmennesket. De tar for lite ansvar for å rulle ut eksisterende klimaløsninger vi alle vet trengs, sier Aasland.  Det begynner å haste. Krigen i Ukraina og energikrise i Europa har ført til en økt etterspørsel etter olje og gass på kort sikt.  Kostnadsvekst har også forsinket flere store klima-prosjekter den siste tiden.  Men løsningene finnes. Det trengs ikke flere utredninger, mener Aasland.  Klimakontroll  Blant Zeros tiltak ligger store utslippskutt innen industri, petroleum og transport, samt tiltak for å lette utgiftene ved overgangen til grønnere løsninger.  – Her er det relativt få politiske beslutninger som kan ha veldig stor effekt, sier Aasland.  I rapporten har Zero utarbeidet en klimakontroll, et verktøy for å illustrere hva som går bra og dårlig i norsk klimapolitikk.  På listen over det som går dårlig er:  – En stor bolk av utslippskuttene handler om elektrifisering av sokkelen. Når Equinor sier at Trollvind «dessverre ikke lønner seg», er politikerne nødt til å komme på banen:  – De kan gjøre det dyrere for Equinor å fortsette med strøm fra land slik at havvind blir billigere enn C02-avgiften. Staten må ta en større del av kostnadene i overgangsfasen, mener Aasland.  Andre problemområder er, ifølge Zero:  65 milliarder  Zero mener overgangen til det grønne skiftet kan være lønnsomt, og det allerede i 2030.  Prislappene for tiltakene de skisserer i rapporten (se faktaboks) vil være 4,2 milliarder kroner neste år, samt mellom 7 og 12 milliarder hvert år frem til 2030.  Prislappen totalt ligger på 65 milliarder norske kroner.  – Ved å innføre en elavgift i oljebransjen, kan regjeringen gå i pluss, på tvers av statsbudsjettet og oljefondet, sier Aasland.  – Det er interessante tall. På den annen side er statens inntekter fra CO₂-avgiften mer enn nok til å dekke våre tiltak, legger hun til.  Les mer: Høyeste registrerte temperaturer noensinne

Summary: Miljøstiftelsen Zero mener norske politikere ikke når egne klimamål i dagens tempo.

Summary: Rapporten "Usannsynlig, men mulig" viser ifølge Zero at løsningene finnes, men at det mangler politisk handlekraft.

Summary: Zero foreslår store utslippskutt innen industri, petroleum og transport, samt tiltak for overgangen til grønne løsninger.

Summary: Zeros prislapp på tiltakene er 65 milliarder norske kroner samlet, frem til 2030.

Summary: CO₂-avgift og elavgift i oljebransjen kan bidra til å finansiere tiltakene, mener Zero.


Reaksjoner på poengsystemet: – Passer for ungdomsidrett

Johannes Høsflot Klæbo (27) har vunnet 13 verdenscupløp, men ser likevel ut til å tape sammendraget til Harald Østberg Amundsen (25). Før verdenscupfinalen i Falun, er Amundsen 157 poeng foran Klæbo. Klæbo hevder det er sjanseløst å hente inn forspranget og at Amundsen kommer til å stå igjen med beviset som vinterens beste skiløper.  Tross at Amundsen «bare» har vunnet tre skirenn og Klæbo har 13 seirer.   Årsaken er i stor grad at Klæbo mistet Tour de Ski med sykdom, mens Amundsen sopte med poeng og vant sesongens høydepunkt. Etter touren var Amundsen hele 568 poeng foran.  Nå diskuteres det nye poengsystemet som er i bruk for andre sesong. – Gevinster skal premieres, ikke deltakelse. Dagens poengsystem passer for ungdomsidrett, ikke eliteidrett, sier Aino Kaisa Saarinen, tidligere finsk storløper og ekspert på Yle.  – Jeg likte det gamle poengsystemet. Det var rettferdig, og alle visste at det å vinne løp gir deg en fordel. I den gamle modellen var det også lettere å regne ut poengene, sier Tor Arne Hetland, tidligere Norge-trener, til den finske statskanalen. I det gamle poengsystemet var det kun topp 30 som fikk med seg 1–100 poeng. I det nye poengsystemet er det mye mindre forskjell på topplasseringene og topp 50 blir belønnet. Det gagner løperne som stiller opp mest. Hva mener de norske «rivalene» selv? Klæbo: – Det er ingen tvil om at du blir premiert for å delta, og det var litt av tanken når man endret systemet. Så er spørsmålet om de kanskje har kjørt den litt langt. Torsdag diskuterte alle lag systemet i et møte på utøverhotellet i Falun. – Folk synes ikke det er ti av ti. Jeg tror alle er enige om at du må bli belønnet mer for å være topp tre.  – Jeg er ikke sur på systemet. Men se på Iivo Niskanen som har droppet mange løp fordi han ser at han ikke har sjanse. Da ender vi å miste en av de store profilene. Det er litt blandede følelser. Men jevnt over har vi fått flere på start. Amundsen: – Jeg tror alle norske synes det er litt for dårlig belønnet å være på pallen. Det kunne vært mer forskjell på 1, 2 og 3. Så er det mye bra med systemet nå som gjør at folk går mest mulig renn, men gevinsten burde vært større i toppen. – Er du «redd» for at du vil stå igjen som verdenscupvinner, men at mange likevel mener Klæbo er best og at poengsystemet ikke er riktig eventuelt? – Sikkert mange vil mene det. Jeg må bare prøve å ta dette hjem, så vil Klæbo alltid bli sett på som den aller beste skiløperen. Samtidig var jeg en del syk og strevet i starten i fjor. Å holde seg frisk hele sesongen er en del av toppidretten.  Han tror ikke på at Klæbo har gitt opp, og vet godt at trønderen spiste inn på 79 poeng i Holmenkollen og Drammen. – Det blir en helg med kriging, en skikkelig mental prøve. Hvert poeng betyr mye.  – Johannes har vært i så god form at man blir nesten maktesløs. Han vinner femmil og sprinter.

Summary: Johannes Høsflot Klæbo ligger 157 poeng bak Harald Østberg Amundsen før verdenscupfinalen i Falun

Summary: Klæbo mistet Tour de Ski, mens Amundsen vant og fosset fra i totalen.

Summary: Nå diskuteres dagens poengsystem i verdenscupen - gir pallplassene nok poeng?

Summary: Klæbo og Amundsen mener begge at de beste løperne bør belønnes mer


Jobber som sykepleiervikar: – Jeg kan tjene det dobbelte

De droppet fast sykepleier-jobb til fordel for vikarlivet – og ser seg ikke tilbake.  VG har tidligere skrevet at norske kommuner og sykehus bruker milliarder på å leie inn vikarer i helsetjenestene.  Vikarer kan være over dobbelt så dyre som faste ansatte, ifølge Fafo. Flere kommuner har aldri brukt så mye penger som i fjor.  Blant sykepleiere slutter mange i faste jobber og går over til private vikarbyårer, ifølge Sykepleierforbundet. I desember i fjor bestemte 25 år gamle Robert Kotcho seg for å teste vikarlivet. Han tok permisjon fra sin faste jobb.  Som mange av sine sykepleier-kollegaer var han på vei til å bli utbrent. Alternativet var å slutte helt som sykepleier. – Man har et enormt ansvar, og grunnbemanningen strekker ikke til. Det var en konstant følelse av å ikke ha gjort nok, sier Kotcho.  Robert Kotcho får daglig tilbud om ulike jobber og oppdrag. Han velger selv når og hvor han vil jobbe.  Da VG snakket med sykepleiervikaren, hadde han nettopp lagt bak seg en måned på et sykehjem i Trøndelag. Mai-lønnsslippen, som VG har sett, viser over 100.000 kroner før skatt. I tillegg har han fått dekket bolig og leiebil.  Januar-lønnsslippen, en mer «normal» måned uten så mange helligdager, viste over 80.000 kroner. – Jeg kan tjene det dobbelte av det jeg ville tjent som fast ansatt, sier han.  Han er så fornøyd med vikarlivet at han har bestemt seg for å si opp den faste jobben.  Vikar-kritikk Samtidig som det er lukrativt for sykepleiere å jobbe som vikarer, er det veldig dyrt for de som må leie inn.  Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) ga i årets sykehustale en klar beskjed:  – Det å betale mer for samme type fagfolk gjennom byråene, enn om de hadde vært ansatt på sykehuset, det må vi rett og slett bare ha en slutt på, sa hun. Kotcho mener grunnbemanningen og lønnen må opp, før vikarbruken skal ned:  – For meg virker ikke det helt gjennomtenkt. Vikarer er der for å avlaste arbeidsstedene ved langtidsfravær, akutte sykmeldinger, ferieavvikling. Kjerkol anerkjenner ikke helsevesenets utfordringer med å ivareta faste helsepersonell, de blir utbrent og rømmer fra yrket. – Hva med kontinuitet for pasientene? – Kontinuiteten for pasientene er der ikke uansett med et så høyt sykefravær som det er blant faste ansatte. Som vikar opplever jeg å ha mer motivasjon og overskudd, sier han.  Oppgavedeling og gode arbeidsvilkår Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) understreker at det er viktig for regjeringen å beholde fagfolk i den offentlige helsetjenesten, og at dette er noe de jobber med.  Hun peker på at det er nødvendig med bedre oppgavedeling mellom fagfolk, og å ha gode turnusplaner og arbeidsvilkår.  – Vi har lagt fram en opptrappingsplan for heltid og god bemanning i omsorgstjenesten, og vi vil hjelpe kommunene med å løse mangelen på fagfolk både på kort og lang sikt, skriver Kjerkol til VG i en e-post.  Regjeringen jobber nå med en nasjonal helse- og samhandlingsplan, som skal følge opp rapportene fra Helsepersonellkommisjonen og Sykehusutvalget, som kom tidligere i år.  Sa opp etter 16 år  Etter 16 år som sykepleier i det offentlige helsevesenet, bestemte Ann Myhre (59) seg for også å teste vikarlivet. – Når man blir eldre, så vet man hva som er nødvendig for en bedre hverdag og arbeidsliv. Jeg kan gi så veldig mye mer i kortere perioder som vikar, enn om jeg skulle jobbet fast ett sted over mange år, sier Myhre.  Nå jobber hun seks måneder i året og tar oppdrag rundt om i landet. På Instagram deler hun erfaringer og råd.  Som sykepleier i det offentlige klarte ikke Ann Myhre å gjøre en så god jobb som hun ønsket.  – Jeg gjorde ikke annet enn å løpe. Det er så hektisk å jobbe i det offentlige helsevesenet. I alle mine år har det vært et kjempeproblem, sier hun.  Myhre er tydelig på at hun helst skulle sett at det offentlige ikke var avhengig av vikarer i så stor grad. – Det er et stort nederlag at det har blitt sånn, at så mange opplever det ikke er mulig å ha en god arbeidshverdag i det offentlige, sier Myhre.  #travellingnurse På sosiale medier er det flere som deler fra livet sitt under emneknaggen «traveling nurse» – omreisende sykepleier.  26 år gamle Wenche Wiik var på et jobboppdrag i Telemark da VG ringte.  – Først og fremst var det pengene som dro meg inn, men etter hvert har jeg trivdes godt med det, sier Wiik, som ikke ønsker seg tilbake til fast jobb.  Hun har opplevd å kunne tjene 45.000 kroner (før skatt) i uken som vikar, noe som gjorde at hun fikk oppmerksomhet i flere medier.  På TikTok deler hun erfaringer og tanker rundt helsepolitikk. Mange setter pris på det hun deler, men ikke alle tilbakemeldingene er like positive, sier hun:  – Det er folk som mener at du utnytter helsevesenet. Jeg forstår jo tanken, men jeg tenker at vi må se på vikarer som en ressurs. Vi trenger vikarene for at det skal rulle og gå, sier Wiik.

Summary: Sykepleiere som Robert Kotcho velger vikarlivet over fast jobb grunnet høyere lønn og bedre arbeidsvilkår.

Summary: Mange sykepleiere blir utbrente og ønsker å unngå dette ved å jobbe som vikarer med mer kontroll over egen arbeidstid.

Summary: Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) krever reduksjon i vikarbruken. Hun mener at bedre oppgavedeling, arbeidsvilkår er nødvendig for å beholde fagfolk i offentlig helsetjeneste.

Summary: Regjeringen har satt i gang et arbeid for å beholde sykepleiere i et offentlige.


UEFA-topp går av i protest mot president-forslag

UEFAs fotballsjef Zvonimir Boban har valgt å trekke seg etter uenighet om et nytt lovforslag om presidentens makt. Boban, som har vært en nær rådgiver for UEFA-president Aleksander Ceferin, sier opp i protest mot et forslag som kan gi Ceferin mulighet til å sitte lenger enn tolvårsgrensen. I et åpent brev skriver Boban at han er sterkt uenig i og dypt bekymret over forslaget.  Han mener det ikke bare er juridiske problemer, men også moralske og etiske problemer knyttet til å endre reglene for å gi Ceferin mulighet til å bli sittende som president utover tolv år.  Ifølge Boban bryr ikke Ceferin seg om innvendingene, og vil presse gjennom forslaget uansett for å nå sine personlige ambisjoner.  Rådgiveren skriver i brevet at han har hatt et meget godt forhold til både presidenten og øvrige kolleger i løpet av de tre årene han har hatt stillingen. – Det er med sorg og tungt hjerte at jeg ikke har noe annet valg enn å forlate UEFA, skriver Boban i brevet: Avgangen til Boban avslører en dyp splittelse blant fotballederne i Europa, ifølge The New York Times.  Mange er bekymret for at regelendringene vil gi Ceferin og UEFA-ledelsen for mye makt. UEFA styrer fotballen i 55 nasjoner og milliardturneringer som Champions League. Kroatiske Zvonimir Boban hadde en stor karriere som fotballspiller, hovedsaklig for Dinamo Zagreb og Milan. Han spilte syv landskamper for Jugoslavia og senere 49 landskamper for Kroatia. Denne artikkelen er laget ved hjelp av AI-verktøy fra Anthropic, og kvalitetssikret av VGs journalister.

Summary: UEFAs fotballsjef Zvonimir Boban trekker seg fra stillingen sin

Summary: Oppsigelsen kommer i protest mot forslag som kan gi UEFA-president Aleksander Ceferin mulighet til å sitte lenger enn tolv år

Summary: Boban mener forslaget har juridiske, moralske og etiske problemer

Summary: Avgangen avslører dyp splittelse blant fotballederne i Europa, mange bekymret for mer makt til UEFA-ledelsen


Uppgifter: Slog larm om pojke i januari – nu är han gripen efter dödsskjutning

Samhället larmade om pojkarnas nedbrytande beteende och socialtjänsten beslutade att omhänderta dem.  Nu har de anhållits misstänkta efter skjutningen i Sätra, som enligt uppgifter till Aftonbladet var en hämndaktion. – Det är troligtvis gängrelaterat, säger åklagaren Sara Friedman. Klockan 19.12 på måndagen kom det larm om skottlossning i ett litet köpcenter i Sätra i södra Stockholm.  Enligt Aftonbladets uppgifter hade flera skott avlossats. Flera människor ska även ha blivit vittnen till händelsen. En man i 20-årsåldern var den som blev träffad och fördes till sjukhus. Hans liv gick inte att rädda och vid 22-tiden samma kväll meddelade sjukvården att han hade dött av sina skador.  Efter en polisinsats under natten kunde fyra personer gripas och senare anhållas.  Samtliga är nu misstänkta för medhjälp till mord. Enligt Aftonbladets uppgifter handlar det om två unga män i 20-årsåldern och två pojkar – den yngsta 16 år. De är hemmahörande i Norrköping, Stockholm och Eskilstuna. Dokument som Aftonbladet har tagit del av visar att de misstänkta förekommer i belastningsregistret och att samhället slagit larm om pojkarna. Fick LVU-beslut En av pojkarna fick så sent som i januari ett LVU-beslut och blev omhändertagen av sociala myndigheter.  I beslutet står det bland annat att pojkens kriminalitet och vistelse i riskfyllda miljöer med andra kriminella riskerar att skada hans hälsa och utveckling.  Det står även att oron kring pojken har eskalerat.  ”NN vistas bl.a. i miljöer med personer som är aktiva i kriminella nätverk och har uppvisat ett normbrytande och destruktivt beteende”. Enligt Aftonbladets uppgifter hade pojken rymt från det HVB-hem där han var placerad.  Även den andra pojken har fått ett LVU-beslut tidigare och varit placerad på HVB-hem.  De två unga männen förekommer i belastningsregistret sedan tidigare. En av dem dömdes så sent som i våras för ett brott.  Uppgifter: Hämnd för skjutningen i Handen För bara några dagar sedan sköts två unga män i Handen söder om Stockholm. En 21-åring dog av sina skador. Enligt uppgifter till Aftonbladet ska måndagens skjutning i Sätra vara en hämnd för detta dåd.  – Vi utreder alltid och ser om det finns kopplingar men i nuläget är det ingenting som jag kan kommentera. Det är en sak som vi utreder, säger åklagaren Sara Friedman.  Kopplas det till gängmiljön? – Det vi har kunnat se utifrån de uppgifterna som finns är att det troligtvis är gängrelaterat, säger Sara Friedman.  Hon är nöjd med att gripandet kunde göras fort. – Det var en väldigt bra polisinsats, där man har jobbat effektivt och väldigt snabbt, som ledde till att man kunde gripa personerna efter så kort tid, säger hon.  Kan bli fler gripanden Åklagaren utesluter inte att det kan komma att bli fler gripanden.  – Det utesluter vi inte. Vi jobbar såklart för att se om det kan finnas fler inblandade, säger Sara Friedman.  Hon fortsätter: – Arbetet fortsätter med att vi jobbar brett på flera fronter. Vi hör personer som har gjort iakttagelser, gör brottsplatsundersökningar och samlar in bevis från olika håll.

Summary: Fyra personer greps misstänkta för medhjälp till mord efter måndagens skjutning i Sätra.

Summary: Enligt uppgifter till Aftonbladet är händelsen gängrelaterad och en hämnd för en tidigare skjutning i Handen, söder om Stockholm.

Summary: De misstänkta förekommer i belastningsregistret och två av dem har varit aktuella hos socialtjänsten.

Summary: Åklagaren utesluter inte fler gripanden i ärendet.


Innlagt grunnet manglende tilbud: – Å se barnet sitt på den måten, det gjør kjempevondt

KRISTIANSAND (VG) Sønnen til Annette Jensen har vært innlagt i snart fem måneder, utskrivningsklar. Selv om kommunen har fattet vedtak om assistanse, venter de fortsatt på å få ham hjem. Sønnen (15) var tre år gammel da han fikk diagnosen cerebral parese.  Han har også en lett psykisk utviklingshemning og tvangslidelsen OCD.  Han har alltid trengt en del oppfølging, men i fjor vinter ble han plutselig mye dårligere, og mistet mye av funksjonsevnen. – Plutselig klarte han ikke ta på skoene sine selv. Han klarte ikke dusje. Han klarte ingen ting. Å se barnet sitt på den måten, det gjør kjempevondt, forteller mamma Annette Jensen.  Sønnens følelser kunne lett ta overhånd, og det gikk ofte utover foreldrene, forteller hun.  – Tidligere kunne jeg holde han i et trygt grep når han utagerte, men nå er han fysisk sterkere enn meg. Etter hvert ble det for krevende for foreldrene å stå i alene. De så seg nødt til å be om mer hjelp. – Vi vil ha gutten vår tilbake igjen og da trenger han de tjenestene som finnes i kommunen, sier Jensen. Men det viste seg å være vanskelig og tidkrevende å få hjelpen de trengte. – Det har vært en beinhard kamp mot kommunen, sier hun.  Venter fortsatt  Tilbudet familien først fikk fra kommunen om brukerstyrt personlig assistanse (BPA) til sønnen var ikke i nærheten av tilstrekkelig, mener Jensen.  De mente at sønnen burde ha to assistenter tilstede hele døgnet, mens kommunen kun tilbød én assistent i mellom klokken 07 og 23 på hverdager, med heldøgns avlastning hver tredje helg.   Hun opplever at sønnens plager har blitt bagatellisert, og sier de har fått beskjed om at det er sånn det er å være foreldre.  Samtidig som hun kjempet for et godt tilbud til sønnen, ble han sykere. Til slutt så Jensen seg nødt til å be om hjelp utenfor hjemmet.  Sønnen ble lagt inn på Avdeling for barn og unges psykiske helse (ABUP) ved Sørlandet sykehus 22. mars.  To måneder senere sendte foreldrene en bekymringsmelding til Statsforvalteren i Agder:  «Vi ser ingen annen utvei enn å sende en bekymringsmelding til dere, fordi vi er nå så alvorlig bekymret for utviklingen i saken vår og ikke minst for barnet vårt som opplever en helt uholdbar situasjon.» Endte i tilsynssak Det ble åpnet tilsynssak mot Kristiansand kommune, der Statsforvalteren ba dem følge opp familien med nødvendige tiltak. 27. juni fikk foreldrene endelig brevet de hadde ventet på.  Sønnen fikk innvilget søknad om avlastning med BPA i kommunen, med to assistenter på dagtid og en om natten. Men det tar tid å få på plass fagfolkene som trengs.  Sønnen venter fortsatt på at han skal få tilbudet han har fått innvilget. Han venter på ABUP, utskrivningsklar.  Vedtaket sønnen har fått skal behovsprøves hver tredje måned, og Jensen kjenner på stor usikkerhet rundt at det kan nedjusteres eller fjernes.  Kommunen beklager – Kommunen ser at det er en vanskelig situasjon og at dette har vært en krevende og belastende prosess for han og foreldrene, og ønsker å beklage at mor opplever at hans behov er blitt bagatellisert, sier Hans Petter Breistein ved Kristiansand kommune. Annette Jensen og sønnens far har løst Kristiansand kommune fra taushetsplikten, slik at kommunen kan kommentere deres situasjon. Breistein sier det ble holdt flere møter mellom kommunen, familien og ABUP-ansatte for å kartlegge sønnens behov og avklare hvilke tjenester kommunen er forpliktet til å gi. I forbindelse med tilsynssaken valgte kommunen å øke tjenestetilbudet og inkludere nødvendig helsehjelp under BPA-ordningen.  – Det ble gitt tilbud ut over det kommunen mener fremkommer av gjeldende rettigheter etter tjenestelovgivningen på området. Dette ble gjort for å imøtekomme pasientens behov for å kunne komme hjem så snart som mulig, sier Breistein.  Breistein sier at det nye vedtaket innebærer ansettelse av personer med høyere kompetanse og at stillingene derfor må utlyses.  – Dette kan ta tid på grunn av utlysning, ansettelse og oppsigelsestid. Generelt sett er det utfordringer knyttet til rekruttering av helsepersonell til kommunens helse- og omsorgstjenester, og dette skaper ekstra utfordringer i forbindelse med sommerferie og avvikling av ferie. I Kristiansand kommune har man fritt brukervalg, hvor man kan velge et privat firma som arbeidsgiver i BPA-ordningen.  Jensen har valgt en privat leverandør av tjenesten.  Etterlyser koordineringshjelp Jensen er leder i Handikappede Barns Foreldreforening (HBF). Hun står også på valgliste for SV. En av hennes kampsaker er foreldres rett til hjelp med koordineringen av tjenester i kommunen for sine barn med funksjonshemninger.  Retten til barnekoordinator er lovfestet, og trådte i kraft for rundt ett år siden. Selv har hun ikke fått utpekt barnekoordinator.  Hans Petter Breistein, enhetsleder for forvaltning og koordinering i Kristiansand kommune, sier at det er ansatt barnekoordinatorer, men at deres funksjon ikke er endelig avklart. Arbeidet skal ferdigstilles innen høsten 2023.  – Kristiansand kommune erkjenner at vi ikke har nådd målet med dette, men har behov for å avklare hvordan denne funksjonen skal organiseres for å oppnå intensjonen med funksjonen, sier Breistein. Bruker åtte timer i uken på koordinering PwC har bistått HBF med å kartlegge hvordan berørte familier opplever at barnekoordinatorrollen i de kommunale helse- og velferdsordningene fungerer. Familier med barn med alvorlig sykdom, skade eller nedsatt funksjonsevne bruker i snitt åtte timer hver uke på å koordinere tilbud fra helse- og omsorgstjenester og velferdstjenester, viser rapporten fra PwC. 63 prosent av familiene opplever terskelen for å få barnekoordinator som høy. Trine Wigtil er prosjektleder i HBF. Hun kjenner til Jensens situasjon. – Opplevelsen til Annette er jo veldig tydelig, men dette er noe mange familier opplever. Man blir ikke trodd, man blir ikke møtt, man får ikke beskrive selv hva slags hjelp man trenger, sier Wigtil til VG. – Vår erfaring er ikke at folk ber om ekstravagante ting, de ønsker bare å leve vanlige liv. Mange kommuner virker å synes dette er ekstravagant, at barn skal få bo hjemme, gå på skole, at andre søsken skal få tid med foreldrene.  – Mange som ikke orker kampen Annette Jensen ønsker å fortelle om sin opplevelse i håp om at det kan forhindre at flere må gå gjennom det samme. – Det er så mange som ikke orker å ta denne kampen selv. Det å være en stemme for andre som står i det samme tror jeg er kjempeviktig, sier Jensen. Jensen forteller at deres situasjon ikke er unik og er redd for at mange gir opp kampen for å skaffe hjelp til barna sine. Etter en lang og krevende kamp, har Jensen håp for at sønnen skal kunne få en trygg fremtid. – Vi er svært takknemlig for den støtten spesialisthelsetjenesten ABUP døgn har gitt oss. Uten dem hadde vi ikke klart oss gjennom dette, sier Jensen.  – Jeg tror ordningen som kommer på plass blir bra. Jeg har troen på at han skal komme tilbake til seg selv. Hun gleder seg til å gå tilbake til å være bare mamma og gi sønnen omsorgen og støtten han trenger.

Summary: Annette Jensen opplever at det har vært en hard kamp mot kommunen for å få nødvendig assistanse til sønnen (15), som har diagnosene Cerebral parese, lett psykisk utviklingshemning og OCD.

Summary: Til tross for at kommunen har innvilget søknad om avlastning med brukerstyrt personlig assistanse (BPA), har det vært en utfordring å få dette, noe som har resultert i at sønnen har vært innlagt på Avdeling for barn og unges psykiske helse (ABUP) i snart fem måneder, til tross for at han er utskrivningsklar.

Summary: Som leder i Handikappede Barns Foreldreforening (HBF) kjemper Annette Jensen for retten til barnekoordinator for foreldre med barn med funksjonshemninger.