Nye bomstasjoner i Nedre Glomma: - Vi forventer mange flere busspassasjerer

Østfold kollektivtrafikk er klare for passasjervekst i Sarpsborg og Fredrikstad når bomstasjonene åpner 20. mars. Den nye bompengeinnkrevingen rundt Sarpsborg og Fredrikstad skal finansiere flere store samferdselsprosjekter i regionen, som blant annet skal bidra til bedre framkommelighet for bussene. – Vi forventer at det blir flere busspassasjerer når bomstasjonene åpner, og har plass til langt flere passasjerer enn i dag. Det sier trafikksjef Herman Ravneng i Nobina, som er det største kollektivtrafikkselskapet i Norden. Ravneng og resten av gjengen som drifter busstilbudet, forsikrer om at de er klare til å takle økt pågang, selv etter en lang periode med redusert tilbud etter bussbrannen i Sarpsborg. Vi har snakket med bussreisende i Sarpsborg om hva de liker med å ta buss - les deres meninger lenger ned i saken.  Overvåker tilbudet Trafikksjef Herman Ravneng gir et innblikk i hvordan de legger til rette for sømløse kollektivreiser og forteller hvorfor –og hvordan – de jobber for å levere et godt busstilbud, selv når gradestokken viser minus 25. Ravneng ser tilbake på en vinter hvor de nye bussene har fungert veldig bra. Nobinas busser er enten elektriske eller kjøres på biogass. – Når gradestokken er nede på 25 kuldegrader, slik vi opplevde i vinter, må el-bussene lades oftere. På driftssentralen har vi full oversikt over alle bussene våre til enhver tid, så i slike perioder jobber vi ekstra tett med sjåførene for å overvåke og holde kontroll på strømforbruket. På den måten sikrer vi at bussene byttes ut før de går tomme for strøm, forteller Ravneng. Sammen med de andre trafikklederne, følger Ravneng og Norvik tett med på store skjermer med detaljerte kart som viser bussene i sanntid. Nobina har over 300 sjåfører på jobb i Nedre Glomma og kjører over 1400 turer på en hverdag. – På driftssentralen sitter vi og følger med på bussene hele dagen. Når det oppstår problemer finner vi bussen i systemet og sender ut vognsjekkere fra verkstedet som hjelper busser og sjåfører som trenger hjelp i felt, forteller trafikkleder Kristian Norvik. Døgnbemannet Den første av totalt 9 ansatte ved driftssentralen er på plass klokken 04.30 og avløser nattevakten. Sentralen er døgnbemannet, og medarbeiderne har også bakgrunn som bussjåfører og er godt kjente i området. Og det er ikke helt tilfeldig. – Når vi er inne i en sykdomsperiode og har mangel på sjåfører, hiver vi oss rundt og kjører ruter der det trengs. Jeg liker å ha ja-mennesker rundt meg, og noen ganger må vi trå til ekstra for å holde hjulene i gang. Det betyr mye jobb i perioder. Grunnpremissene for å jobbe her er at vi jobber skift, er lokalkjente og hiver oss rundt når det er nødvendig, sier Ravneng. Viktig del av bybildet Da Nobina vant kontrakten og overtok busstilbudet i Nedre Glomma fra Vy buss, var omstillingen stor for alle involverte. – De fleste som velger dette yrket trives med mennesker, og mange av våre sjåfører sier at de koser seg på jobb fordi de gjør folk en tjeneste. Vi har en viktig samfunnsrolle og er en del av bybildet og lokaltrafikken. Vi knytter de nærliggende byene tettere sammen. Det ligger en stolthet i å bidra til at folk kommer seg til jobb, skole og alle andre steder de skal, sier Norvik. På bussterminalen i Sarpsborg: – Derfor liker vi å ta buss  Alva Hansen (18) og Mariell Hammerstad (18) går på Kalnes VGS og reiser rundt 40 minutter med buss hver vei til og fra skolen. De bruker også buss til og fra trening og jobb. Begge synes at kommunen har et fint busstilbud og opplever at bussen går relativt ofte. – Det er sjelden jeg står lenge og venter på bussen. Jeg synes den kommer ofte, så det er ikke alltid jeg planlegger hvilken jeg skal ta. Det er både varmt og sosialt på bussen. Jeg møter ofte igjen folk fra ungdomsskolen, sier Mariell. – Det bidrar til sosialt fellesskap. Vi kjører av og til med venner, men jeg liker å ta buss. Å ta buss og komme seg dit man skal på egen hånd gir både frihet og selvstendighet, sier Alva.  – Det er fint at vi har bussene - man kommer seg raskere fram til og fra jobb. – Jeg jobber med renhold av gatene i Sarpsborg, Fredrikstad og Moss og bruker busstilbudet mye i hverdagen, sier Morten Borgen (37). – Jeg tar mye buss mellom Sarpsborg og Fredrikstad, og liker at jeg kan lade telefonen min på bussen. Billettprisen er hyggelig, det er også mye rimeligere å ta buss fremfor å kjøre bil på grunn av bompenger, sier Isabella Novoa (19).

Summary: Østfold kollektivtrafikk er forberedt på å håndtere en økning i passasjerer når den nye bomringen rundt Sarpsborg og Fredrikstad åpner 20. mars.

Summary: Bompengeinnkrevingen vil finansiere flere store veiprosjekter som skal bidra til bedre framkommelighet for buss, bil, syklister og gående.

Summary: Bussbrannen i Sarpsborg 22. januar førte til at totalt 84 gassbusser måtte parkeres. Trafikksjef i Nobina, Herman Ravneng, forsikrer likevel at de er klare til å takle økt pågang etter en lang periode med redusert tilbud våren 2024.

Summary: Bypakke Nedre Glomma og Østfold kollektivtrafikk har valgt å forlenge perioden med prisrabatter fram til og med 14. april.

Summary: Bussene drives enten elektrisk eller på biogass.

Summary: Trafikkledere ved driftssentralen overvåker strømforbruket og sikrer at bussene lades før batteriet går tomt.

Summary: Lokale bussbrukere roser kollektivtrafikken og mener busstilbudet er effektivt, sosialt og økonomisk lønnsomt.

Summary: Østfold kollektivtrafikk har registrert en betydelig passasjervekst i Nedre Glomma i 2023.


Torbjørn (50) venter på nyre: – Jeg er jo på en måte i fengsel

Torbjørn Bøhnsdalen (50) har nyresvikt og er avhengig av en donor for å bli frisk. Stadig flere venter på en ny nyre, mens tilgangen fra levende donorer er lavere enn på rundt 40 år. Siden juni i 2022 har Torbjørn Bøhnsdalen fra Fjerdingby i Rælingen vært avhengig av dialyse for å leve. – Jeg sitter her fire dager den ene uken, og tre dager den neste, og rundt fire timer om gangen. I stedet for å reise inn til jobben, drar jeg hit til Dialyseavdelingen ved Ahus, og gjør mine timer her. Dialyse er en metode for å rense avfallsstoffer og overflødig væske fra blodet når kroppens egen rensefabrikk, nyrene, har sviktet. Det gjør det mulig å leve et mer eller mindre aktivt liv til tross for en alvorlig sykdom. Bøhnsdalen er gift og har to døtre på 21 og 18 år. Han jobber til vanlig som salgssjef i Ennte med salg og prosjektering av varesikring og kameraovervåkning, men han er nå langtidssykmeldt. Likevel holder han litt kontakt med arbeidsplassen, og sitter ofte med pc-en på brettet foran seg mens han er i dialyse. Den ellers så svært aktive og positive mannen synes situasjonen er vanskelig. – Jeg er jo på en måte i fengsel, for jeg får ikke dratt noe sted. Jeg må inn hit og ta dialyse, og får ikke reist på ferie med familien. Det er tungt, og også for dem rundt meg.  Ble gradvis dårlig For å bli frisk, er han avhengig av å få en nyre fra en donor. Men ventetiden er lang og uforutsigbar: Ved utgangen av 2023 var det totalt 503 personer på venteliste for nyretransplantasjon i Norge, viser en rapport fra Oslo universitetssykehus. Antallet er stadig økende, og for ti år siden var det 296 på ventelisten. Samtidig ble det i 2022 og 2023 gjennomført det laveste antallet nyretransplantasjoner med levende giver på rundt 40 år, med 43 transplantasjoner begge disse årene. 18 personer døde i løpet av 2023 mens de ventet på nyretransplantasjon. Fra avdød giver ble det gjennomført 190 transplantasjoner, ifølge Oslo universitetssykehus. Dette antallet er ganske stabilt. Våren for to år siden følte Torbjørn Bøhnsdalen at formen ble gradvis dårligere. Til vanlig løper han og spiller fotball for old boys-laget til Flisbyen Ballklubb. Her har han også vært trener i mange år, og hadde ganske nylig startet opp et nytt jentelag. – Jeg trodde det var fordi jeg begynte å bli eldre og fordi jeg hadde høyt blodtrykk. Det virket som en naturlig forklaring. Fredag 17. juni 2022 var han hos legen og tok noen prøver. – Så fikk jeg en telefon fra legen samme kveld, og da skjønte jeg at det var noe. Legen fortalte at verdien av kreatinin var høy, og at nyrefunksjonen var svært dårlig. Jeg måtte starte med dialyse to dager senere. – Fredagstacoen ble litt ødelagt, sier han på fleip. Flere ønsket å donere Han forteller at diagnosen var IgA-Nefritt, som er en nyresykdom som skaper en betennelsesreaksjon, og som førte til nyresvikt. Da begynte jakten på en donor, som viste seg å bli vanskelig. I første omgang ønsket han en levende giver, fordi erfaring viser at de har bedre forutsetninger enn en nyre fra en avdød donor. – Jeg tenkte at sånn er situasjonen, jeg har trukket det uheldige loddet. Jeg var åpen om det, og ble kontaktet av mange som sa de ville stille som donorer. Fem personer meldte seg til utredning. Først var det faren hans, men han ble avvist allerede av fastlegen. Deretter var søsteren og svogeren hans til utredning ved Rikshospitalet, men ingen av dem kunne godkjennes. Så fulgte først en kusine, hvor vevsprøver viste at hennes nyre heller ikke var match. Klaget på avgjørelse – Med kusine nummer to var det veldig nærme. Vevsprøvene var i orden, og det så lyst ut. Men så viste det seg at hun hadde en vorte på den ene nyren. Den hadde ingen betydning for funksjonen, men hun ble likevel avvist som donor, sier han. De klaget på avgjørelsen, men fikk avslag. – Hadde hun blitt utredet et halvt år før, tror vi hun hadde blitt godkjent. Det var funn fra en studie som ble brukt som begrunnelse, forklarer han. – Spørsmålet er om det er blitt altfor strenge krav for å være donor? Jeg skjønner at det må være strengt, men reglene er annerledes i flere andre land. Nå står han på ventelisten for en nyre fra en avdød donor. Det har han gjort siden april 2023. Ifølge reglene kan man ikke stå på venteliste for både levende og avdød donor samtidig. – Det er bare å vente på en telefon fra en vakthavende lege om at de har en nyre til meg. Da er det bare å kaste seg rundt og komme seg til Rikshospitalet. Ifølge Landsforeningen for nyrepasienter og transplanterte (LNT), er median ventetid for første nyretransplantasjon fra avdød giver ca. 20 måneder. – Urovekkende Styreleder i LNT, Nikolai Raabye Haugen, mener antallet på venteliste og det lave antallet transplantasjoner fra levende giver er bekymringsverdige tall. Han har selv vært gjennom nyretransplantasjon tre ganger, selv om han kun er 28 år, og mener det er urovekkende at antallet pasienter som venter på nyretransplantasjon har stabilisert seg på et historisk høyt nivå. – Spriket mellom behovet for og tilgangen på nyrer for transplantasjon medfører at ventetiden har økt de siste årene. Det betyr lengre tid i usikkerhet, og for mange blir helsen gradvis svekket. Jo kortere ventetid, jo bedre. Tallene for levende giver er oppsiktsvekkende lave. Han peker på at en stor fordel med en levende giver er at det er forutsigbart og at transplantasjonen kan planlegges. – Det gjør at mange kan slippe perioden i dialyse, eller i det minste korte den ned. Etter grundige utredninger vet man også at nyren passer godt hos mottageren. Statistisk sett varer nyre fra levende giver lenger enn nyre fra avdød giver. Haugen stiller seg undrende til hva som kan være årsaken til at det er færre levende givere. – I tillegg til at kravene for å bli akseptert som donor er strenge, er prosessen noe kronglete og langdryg. Kommunikasjonen mellom fastlegen og spesialisthelsetjenesten er ikke alltid sømløs. Prosessen tar altfor lang tid og den potensielle donoren føler seg glemt.  LNT er bekymret for at utredningen av levende givere kan være en flaskehals. – Et mulig tiltak er å vurdere pakkeforløp. Et annet aktuelt tiltak er å utrede flere potensielle donorer parallelt. Vanskeligere å finne donorer Kristian Heldal er seksjonsoverlege ved Seksjon for nyremedisin ved Oslo universitetssykehus, Rikshospitalet. Han mener at de nye tallene på levende givere ikke er tilfredsstillende. – På det meste har vi i Norge gjennomført mer enn 100 nyretransplantasjoner i året med levende giver, mens det de to siste årene har vært utført under 50. Sett i sammenheng med at ventelistene og dermed også ventetidene for nyretransplantasjon er betydelig øket, er dette uheldig. Han sier at nyretransplantasjon er den beste og billigste behandlingen for pasienter med alvorlig nyresvikt som er friske nok til å tåle operasjonen og den immundempende behandlingen. – Nyretransplantasjon med levende giver gir aller best langtidsresultater. Han mener også at årsaken til nedgangen er sammensatt. – Vi registrerer den samme trenden i de fleste andre land, men siden vi i Norge tradisjonelt har hatt høye tall, er nok fallet mer merkbart hos oss. Det er helt sentralt at en donor ikke skal utsettes for unødvendig risiko, hverken på kort eller lang sikt. Alle som vurderes som mulig levende giver av nyre må derfor gjennomføre en grundig medisinsk utredning i forkant. Det er satt spesifikke krav til hvor frisk man skal være for å bli godkjent som nyredonor.  – Med økende forekomst av diabetes, overvekt og høyt blodtrykk i befolkningen, blir det vanskeligere å finne personer som er «friske nok» til å donere nyre.  Vi har kontinuerlig fokus på å forbedre rutinene, og har for seks år siden etablert en nasjonal arbeidsgruppe som jobber aktivt med blant annet å vurdere de medisinske kriteriene for å bli akseptert som donor. Heldal viser til at for rundt ti år siden publiserte forskningsgruppen ved nyreavdelingen på Rikshospitalet en norsk studie som viste at levende givere blant annet hadde en liten økt risiko for hjerte- og karsykdom og nyresvikt etter flere år. – Håpet er at vi skal snu trenden og igjen få økende antall levende givere som skal kunne donere en nyre med visshet om at de ikke løper noen risiko, hverken på kort eller lang sikt. Kjerkol ønsker økt oppmerksomhet om organdonasjon Helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol peker på at totalt sett økte antall organdonasjoner, inkludert nyredonasjoner, i fjor, sammenlignet med året før, noe hun mener er gledelig. – Organdonasjon redder liv, og regjeringen ønsker økt oppmerksomhet om organdonasjon. Kjerkol viser til at for å sikre god utnyttelse av organer, er Norge med i det nordiske samarbeidet Scandiatransplant. – Dessverre står flere pasienter på venteliste for organer, og det er også geografisk variasjon innad i Norge når det gjelder antall donorer per år. Derfor har jeg i år bedt helseregionene om å gjennomgå organiseringen av organdonasjonsvirksomheten ved sykehusene, slik at det legges til rette for at alle potensielle donorer faktisk blir vurdert for organdonasjon. Helseregionene skal også vurdere tiltak for å forhindre geografisk variasjon. Lever så normalt som mulig Selv om Torbjørn Bøhnsdalen er alvorlig syk, er formen hans god. – De sier at jeg er blant de friskeste syke som er her på Dialyseavdelingen. Jeg tror det er en fordel at jeg var så godt trent da jeg ble syk. Han forsøker å opprettholde formen så godt han kan, og motiverer seg med at han har små «ferier» mellom dagene han går i dialyse. Da går det i toppturer, jogging og skiturer. I vinter har han gått rundt 50 mil på ski. – Jeg har alltid hatt konkurranseinstinkt, og før handlet det mye om å vinne fotballkamper. Nå har jeg lastet ned en app hvor det er om å gjøre å bestige flest topper. Selv om han nå ikke kan spille fotball selv, holder han kontakt med miljøet i klubben sin. I tillegg er han ivrig supporter for Lillestrøm, Liverpool og Leeds. Han vet at mange andre i samme situasjon er i dårligere form, og han kan selv føle på litt slapphet etter at han har tatt dialyse. – For meg er den beste medisinen å holde meg aktiv. Jeg prøver å leve så normalt som mulig. Jeg tror det er nøkkelen til ikke å gå på veggen.

Summary: Torbjørn Bøhnsdalen (50) lider av nyresvikt og trenger en organdonor for å bli frisk.

Summary: Økende antall pasienter venter på nyretransplantasjon, mens tilgangen fra levende donorer er på sitt laveste på rundt 40 år.

Summary: I 2023 var det 503 personer på venteliste for nyretransplantasjon i Norge.

Summary: Helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol ønsker økt oppmerksomhet om organdonasjon og avventer tiltak fra helseregionene for å styrke organdonasjonsvirksomheten ved sykehusene.

Summary: Torbjørn Bøhnsdalen håper på en telefon om en nyredonor mens han prøver å leve så normalt som mulig.


Valg i Polen: Han hengte ut Polens «LHBT-frie soner». Så haglet søksmålene fra polske myndigheter.

WARSZAWA (Aftenposten): Det polske regjeringspartiet tar i bruk nye triks for å vinne valget. En sort mann med kniv skal skremme velgere til riktig side. – Jeg måtte gjøre noe, sier Staszewski til Aftenposten. Bildene han tok og delte på sosiale medier, sjokkerte EU og Norge. Det likte den polske presidenten dårlig. Aggressiv og radikal, kalte han Staszewski. Den polske statsministeren anklaget 33-åringen for å spre falske nyheter og angripe Polen. Så kom søksmålene. Men Staszewski er også blitt saksøkt av polske myndigheter for kritikk av en annen betent sak. Totalt er det blitt 16 søksmål og injuriesaker. Stadig flere unge aktivister forsøkes kneblet med søksmål og injuriesaker. Et tegn på hvordan partiet som har styrt Polen de åtte siste årene, har strammet grepet om makten. Hva skjer om Lov og rettferdighetspartiet (PiS) vinner valget 15. oktober? Et demokrati i fritt fall? – Dette er først og fremst et valg om autokrati eller demokrati, sier professor Ben Stanley ved SWPS-universitet i Warszawa. Valget er Polens aller siste sjanse til å redde demokratiet, ifølge opposisjonen. For gjennom PiS’ åtte år ved makten er de blitt anklaget for systematisk å demontere det polske demokratiet. Eksperter forklarer hva PiS har gjort: Staszewski forteller at han nå ser mer hat i samfunnet. Det har kommet en rekke trusler. En stund fryktet han for eget liv. – LHBT-personer blir fremstilt som pedofile. At ytringsfriheten trues, har Staszewski fått merke. «Nazipropaganda» Etter å ha besøkt den polske grensen mot Belarus, klarte ikke aktivisten å dy seg.  – Jeg orker ikke å dra tilbake dit. Men jeg måtte fortelle om det grusomme jeg så. På X (tidligere Twitter) beskrev han hvordan migranter skyves mellom grensevakter på begge sider. Uten nok vann og uten mulighet til å søke asyl. For kritikken har aktivisten blitt saksøkt av en statssekretær. – Hvordan føles det at et medlem av regjeringsapparatet er ute etter deg? – Helt fryktelig. Noen ganger føler jeg meg hjelpeløs. Filmskaper Agnieszka Holland har også laget film om hvordan migranter lures til grensen mellom de to landene. Den vant pris under årets filmfestival i Venezia.  Polens justisminister har kalt filmen «nazipropaganda». Han sammenligner Hollands film med tysk propaganda fra andre verdenskrig. Da ble polakker fremstilt som drapsmenn. Holland har krevd en unnskyldning. Et helvete for kvinner Nettopp immigrasjon har vært et omstridt tema i valgkampen. I en fersk skandale kommer det frem at polske diplomater har gitt hundretusener av visum til migranter i Asia og Afrika i bytte mot bestikkelser siden 2021. Den polske regjeringen har erkjent at visum ble solgt, men hevder at antallet var langt lavere enn anslaget. Saken er et problem for regjeringen, som ønsker å fremstå som innvandringskritiske. For å få oppmerksomheten bort fra skandalen har regjeringen forsøkt å sverte opposisjonens innvandringspolitikk. Statsminister Mateusz Morawiecki har hevdet at de planlegger «et helvete for kvinner» med «voldtekter, ran og drap». Og at «unge, hensynsløse immigranter vil storme grensene». Partiet har også laget en film som viser brennende biler og gatekamper. I en scene vises en sort mann som slikker en stor kniv. – Ønsker du at dette skal skje i Polen? spør PiS’ partileder. På valgdagen blir også polakkene bedt om å ta stilling til fire spørsmål. To handler om innvandring. Opposisjonen har oppfordret til boikott. Det er lov å frastå fra å stemme, men det vil noteres i valglistene. Kritikere mener at PiS kan bruke en slik oversikt til å finne ut hvem som støtter opposisjonen. Og at valget dermed ikke kan betraktes som hemmelig. Det forteller Godzimirski. Dette står på spill Ingen av de to store partiene ser ut til å få flertall. Drar Borgerplattformen i land en overraskende seier, kan det gi utslag i: Det byr på en mulighet for Polen til å ta en lederrolle i Europa, skriver Politico. Stanley påpeker at det ikke vil bli lett å rydde opp. – Hvis PiS vinner, får vi mer av det samme, sier Stanley og fortsetter: Danner de regjering med ytre høyre, kan det by på færre rettigheter til LHBT-personer og en strengere innvandringspolitikk. Får ingen av de to partiene flertall, kan det bety en lang periode med usikkerhet, en svak regjering, eller et nyvalg i starten av 2024. Hjemme hos Staszewski og samboer Sławek Wodzyński frykter de en tredje periode med PiS. – Demokratiet vil forfalle, mener Staszewski. Hans største frykt er at Polen skal kopiere Ungarns og Russlands klappjakt på LHBT-personer.

Summary: Det polske regjeringspartiet har strammet grepet om makten ved å sette inn egne dommere i domstolene, ta kontroll over medier og stramme inn rettighetene til kvinner og LHBT-minoriteter. Dette har ført til at demokratiet svekkes.

Summary: Myndighetene bruker også frykt- og hatbasert propaganda i valgkampen, som fremstiller immigranter som en trussel.

Summary: Dersom regjeringspartiet vinner valget, kan det innebære mer av det samme, mens opposisjonen ønsker gjennomgang av forsvarsavtaler, en opprydning i rettsvesenet og et styrket forhold til EU.


Trump efter historiska åtalet: ”De är sjuka, ondskefulla personer”

NEW YORK. ”Rubbade, onda, kriminella”.
I sitt första offentliga tal efter det historiska åtalet var Donald Trump stridslysten – och gick till hård attack mot FBI och åklagaren.
– Det är sjuka människor som måste rensas ut omedelbart. För första gången efter det federala åtalet klev Donald Trump under lördagskvällen upp på en scen på Republikanska partiets kongress i Georgia.
Han gick snabbt till attack – mot FBI, Bidenadministrationen och den oberoende åklagare som fattat åtalsbeslutet.

– De fuskar, de är skurkar, de är korrupta – dessa kriminella kan inte bli belönade, de måste besegras.  Talet kommer exakt ett dygn efter åklagarens 37 åtalspunkter, där Trump anklagas för att ha förvarat några av USA:s mest känsliga dokument i sitt hem i Florida, i kartonger på en toalett och i en balsal.  Kärnvapenhemligheter De topphemliga dokumenten, som Trump enligt åtalet vägrat lämna tillbaka till myndigheter efter sin tid i Vita huset, ska bland annat ha information om USA:s kärnvapenhemligheter och militärplaner. Åtalet beskriver också hur Trump ska ha ljugit för FBI-agenter och ha försökt förhindra utredningen av hans hantering av dokumenten.  Det är ännu oklart varför Trump så gärna ville behålla den nationella säkerhetsinformationen.  Historiskt åtal Det är första gången någonsin som en amerikansk president åtalas i ett federalt fall – och en fällande dom skulle potentiellt kunna leda till årtionden i fängelse.  Men under det nära 90 minuter långa talet under lördagen, hånade Trump anklagelserna. Han kallade åtalet ”fejk”, ”en bluff” och ”ett skämt”.

Istället driver Trump tesen att anklagelserna är politiskt motiverad häxjakt av Justitiedepartementet och Bidenadministrationen.

– De hatar vårt land. Vi ska ta tillbaka landet från fascisterna och skurkarna, sa han under talet.  – Häxjakt, häxjakt. Lurendrejeri, bluff. Det kallas valpåverkan, och de gör så gott de kan med det, upprepade han gång på gång.  Donald Trump ställer upp i presidentvalet 2024, och är enligt opinionsundersökningar den som leder kampen om att bli Republikanernas kandidat. Han väntas utmana den sittande presidenten, Joe Biden.

Därmed ställs USA inför en unik situation: Där den sittande presidentens Justitiedepartement åtalar sin motståndarkandidat.  Extremt besvärande bevis Många topprepublikaner har skyndat att försvara Trump efter åtalsnyheten.
Men experter menar att brottsanklagelserna är allvarliga, och att bevisen och vittnesmålen som samlats in är extremt besvärande för expresidenten.  Trump försöker dra paralleller mellan sin hantering av dokumenten och faktumet att sekretessbelagda dokument även hittats hos president Biden och tidigare vicepresident Mike Pence.

Det finns dock flera skillnader.
Omfattningen, dess innehåll  – och att Trump vägrat ge tillbaka dokumenten, vilket ledde till en FBI-räd av hans Floridahus i augusti i fjol.

Åtalet hänvisar bland annat till USA:s spionlag, något Trump fnös åt under talet i Georgia.  – Om det verkligen var en stor spionoperation – då gjorde vi ett dåligt jobb. I så fall skulle lådorna inte ha stått på trottoaren framför Vita huset när de lastades för att flyttas till Florida.  ”Måste rensas ut” Trump svingade även vilt mot Jack Smith, den oberoende åklagare som utsetts för att  övervaka justitiedepartementets utredningar av honom. Han kallade Smith för ”rubbad” och ”öppen Trump-hatare”.  – Detta är sjuka människor som måste rensas ut omedelbart, sa Trump.

Under talet ville den 76-årige Floridabon måla en bild av sig själv som den enda kandidat som kan stoppa ”de radikala vänstergalningarna” och det ”korrupta systemet”.

– Det är den sista striden. Detta är det mest viktiga valet vi haft, dundrade han inför de jublande republikanerna.  På tisdag kommer Trump dyka upp i rätten i Miami, för en första domstolsförhandling kopplat till åtalet.  Polis och underrättelsetjänst har inom loppet av ett par dagar skyndat att rusta inför de otaliga säkerhetsrisker som besöket innebär.

På sociala medier har Trump redan uppmanat till protester. Över en bild på domstolen med orden ”Trumpdokumentbluff-rally”, skriver han:

Ses i Miami på tisdag!!!

Summary: Donald Trump anklagas för att ha hanterat känsliga dokument felaktigt, vilka inkluderar USA:s kärnvapeninformation. Han kritiserar nu åtalet och menar att det är politiskt motiverat.

Summary: Trump talade nyligen på kongressen i Georgia, för första gången efter åtalet, där han attackerade FBI, Joe Biden och den oberoende åklagaren.

Summary: Om han fälls i domstol, vilket är historiskt för en amerikansk president, kan Trump riskera fängelse. Han ställer ändå upp i presidentvalet 2024, där opinionsundersökningar visar att han leder inom republikanerna.


Nu ger sig världen in i svenska Teslastrejken

Teslas svenska ledning har sökt ”audiens” hos arbetsmarknadsminister Johan Pehrson. Det har Aftonbladet avslöjat. Redan ordvalet antyder hur svårt företaget har att orientera sig i den svenska verkligheten. Arbetsmarknadsministern tackade nej. På ett sätt var det kanske lite synd. Pehrson skulle ju ha kunnat använda mötet för att förklara hur regelboken ser ut i det här landet. I den boken har strejkrätten en huvudroll. Rätten till sympatiåtgärder också. Det verkar Teslas ledning inte begripa. Och de förstår tydligen inte heller att konflikten med det svenska facket kan bli gnistan som tänder en riktigt stor brasa. Nio svenska fackförbund genomför olika typer av sympatiåtgärder. Bland annat har facken Seko och ST stoppat posten till företaget. Nya bilar får inte längre sina registreringsskyltar. Konflikten med det svenska facket kan bli gnistan som tänder en riktigt stor brasa I tisdags meddelade det danska facket 3F att man kommer att blockera hanteringen av Teslabilar för den svenska marknaden. Danska hamnarbetare och lastbilschaufförer vill inte delta i trixandet för att gå runt blockaden i svenska hamnar. Facken i Norge varslade i onsdags och Finland väntas enligt Dagens Arbete ge samma besked. Dessutom har den svenska strejken uppmärksammats på andra håll. Teslas motstånd mot facket är globalt och konflikten blivit en världsnyhet. Tysklands mäktiga metallfack, IG Metall, följer konflikten noga. Stödet för den svenska strejken är starkt. På Teslas fabrik i Grünheide utanför Berlin arbetar 11000 personer. Också där växer kraven på ett kollektivavtal. Även i företagets hemland siktar bilarbetarfacket UAW nu på att få till ett avtal. Villkoren för 120 bilmekaniker i Sverige har blivit en global strid om principer, och om anställdas rätt att organisera sig. På något sätt tycks konflikten handla om prestige. Det är i så fall inte IF Metalls ansvar. Under konflikten har jag talat med företrädare för IF Metall. Deras budskap har varit glasklart. Kraven handlar om att få ett kollektivavtal för anställda i Sverige, inget annat. – Vi skiter väl i Musk, som IF Metalls avtalssekreterare Veli-Pekka Säikkälä säger i Svenska Dagbladet. Facket har till och med pekat på lösningar. Om Tesla inte står ut med att skriva under samma papper som representanter för facket kan företaget gå med i Motorbranschens arbetsgivarförbund. Det skulle lösa problemet med kollektivavtal. – Tesla är varmt välkommen att bli medlem, säger Mattias Holmqvist på arbetsgivarorganisationen till Svenska Dagbladet. Facket skulle till och med acceptera att personalen anställdes i ett bemanningsföretag, så länge det sluter avtal. Tesla har inte varit intresserade. I stället organiserar man strejkbryteri, betalar advokater och försöker lobba mot politiker. Strejken på Tesla har pågått i sex veckor. Förhandlingarna om ett avtal har hållit på sedan 2017. Elon Musk har fått sin chans. Nu får det faktiskt vara nog.

Summary: Teslas svenska ledning har misslyckats med att förstå det svenska arbetsmarknadssystemet, med en pågående konflikt med fackförbundet som kan få internationella effekter.

Summary: Nio svenska fackförbund genomför sympatiåtgärder, inklusive att stoppa post och blockera registreringsskyltar för nya bilar.

Summary: Aftonbladets ledarredaktion anser att ledningen för Tesla genast borde teckna avtal för sina anställda, i Sverige och i andra delar av världen.


MARBELLA. Sergio Peña har just kommit tillbaka från 1,5 månad i Peru. Och många ville att han skulle stanna kvar i hemlandet. – Jag får erbjudanden och bud från de största klubbarna hela tiden, men jag vill fortsätta utanför Peru, säger mittfältaren. Det är elva år sedan Sergio Peña lämnade Peru för en proffskarriär utomlands. Fotbollen har tagit honom till Spanien, Portugal, Nederländerna och – Malmö.  – Jag saknar min familj väldigt mycket när jag är i Sverige. Så när jag är ledig försöker jag vara hemma hela tiden. Nu var jag i Lima i en och halv månad.   Peña var en avgörande spelare för Malmö förra året, men har ofta pratat om sin hemlängtan.  – Jag är långt ifrån alla. Min familj, dotter och mina vänner. Samtidig är fotbollen min passion och mitt arbete. Så det måste jag fullfölja. Även om jag alltid vill vara i Peru när jag är ledig. ”I alla fall det här året” Han berättar också att de peruanska klubbarna aktivt försöker få hem honom. – Ja, självklart. De är alltid stort intresse för oss från landslaget. Så jag får erbjudanden och bud från de största klubbarna hela tiden. Malmös supportrar kan dock andas ut. – Det är inte min tanke just nu. Jag vill stanna utanför Peru. Men jag vet inte riktigt hur länge. Men i alla fall det här året. Sedan vet jag inte vad som händer efter det. Men just nu vill jag inte till Peru. Peña om CL-chanserna Vill du stanna i allsvenskan och Malmö eller ser du dig i en annan europeisk liga? – Jag har mitt kontrakt här i Malmö. Det är mitt sista år. Jag är fokuserad på det, men kan ju aldrig veta. Vi är ändå fotbollsspelare och vet aldrig vad som ska hända. Fönstret är ju fortfarande öppet så det finns alltid en möjlighet att något händer. Jag stanna, sticka eller förlänga kontraktet. Ärligt talat så vet jag faktiskt inte vad som ska hända med mig. Men just nu har jag bara Malmö. Vi har en väldigt bra känsla i laget och en bra vibb i gruppen hela tiden. En viktig anledning till att bli kvar i Malmö är förstås Champions League-kvalet. – Förra året var otroligt. Vi har rutinerade spelare, unga spelare och mycket talang. Jag gillar den mixen. Det kommer bli ett bra år. Malmö är en väldigt bra klubb.  Går ni till CL-gruppspel? – Ja, hundra procent. Vi har ett så bra lag, så bra spelare och så bra tränare.

Summary: Malmö FF-mittfältaren Sergio Peña har fått erbjudande av flera toppklubbar i Peru, men vill fortsätta sin karriär i Malmö, trots hemlängtan.

Summary: Peña avslöjar att han har ett år kvar på sitt kontrakt men att det fortfarande finns möjlighet för förändringar.

Summary: Han tror starkt på att Malmö FF kommer att kvala till Champions League-gruppspelet, tack vare lagets kombination av erfarna och unga talanger.


Else-Brith (71) og ektemannen Ola Espegard (77) bor noen hundre meter fra huset der fire ble funnet døde.  – Det er bare så tragisk, sier Ola til VG.  Sammen med kona har han bodd 20 år på Torpo.  Den lille bygda med omtrent 400 innbyggere er preget av sorg og sjokk etter at fire i samme familie ble funnet døde i et hus lørdag kveld. De døde er en mann i 20-årene, en kvinne i tenårene, en kvinne i 50-årene og en mann i 50-årene. Politiet etterforsker drap og selvdrap. – Politisperringen var rett der, og vi skjønte det dreide seg om alvorlige ting, sier Ola. VG møter ekteparet hjemme i stuen, i etasjen over den lokale Joker-butikken, hvor Ola er medeier.  De to beskriver huset, som også er hjemmet deres, som sentrum av Torpo.  – Her er busstoppet, jokeren og postkasseutlevering. Det er det mest sentrale på Torpo, forklarer Ola.  Søndag ettermiddag er det få personer å se gatelangs i bygda.  I butikkens åpningstider er derimot underetasjen til Espegard som en samlingsplass for lokalmiljøet, forteller kona:  – Det er jo en bygdebutikk. Alle kjenner alle. Det er en kaffekrok der, hvor folk gjerne sitter og drikker kaffe og prater.  Hun beskriver samholdet på Torpo som etablert og trygt. Over natten ble derimot stemningen en annen for lokalmiljøet.  – Det er på en måte så uvirkelig. Jeg kunne ikke drømt om at noe sånt skulle skje engang.  Nå er det en trykket stemning, beskriver ekteparet. – Dette kommer til å være samtaleemne i lang tid fremover. Det kommer til å prege bygda veldig sterkt, legger hun til.  Mange av sambygdingene besøker søndag ettermiddag den lokale kirken, som holder åpent for å gi folk et sted å samles og tenne lys. To flagg henger på halv stang. Folk gir hverandre lange klemmer og tilbyr trøst til de som trenger det. Alt fra tenåringsgjenger til familier og eldre har tatt turen.  Søndag ettermiddag og kveld ble de fire døde kroppene båret ut av huset og kjørt bort i svarte biler. Flere personer kom til også åstedet for å legge ned blomster.  Politiet fikk bekymringsmelding cirka klokken 15. De rykket ut og sjekket huset utvendig, men fant ikke grunnlag for å ta seg inn.  Da de dro tilbake til huset fem timer senere - klokken 20 - gikk de inn i huset og fant fire døde. De fant også våpen. – De som bor der er kjekke, ordentlige mennesker. Så det er klart at dette kommer som et sjokk, sier Else-Brith.  Paret er heller ikke alene om den oppfatningen.  – Det har ikke vært noen tegn på at det kunne være noe gærent der, ikke i det hele tatt, sa en nabo VG møtte søndag morgen.  Naboen, som ikke ønsker navnet sitt på trykk, forteller at hun ikke sto familien nær, men møtte dem av og til på tur.  – Vi tok noen ganger en liten prat. Vi har det veldig trivelig her. Det er stille og fredelig, og vi er på hils med alle. Det er en fin plass å bo.  Ordfører Solveig Vestenfor sier at bygda er i «sjokk og sorg» - se video:

Summary: To voksne og to unge voksne ble funnet døde i et hus på Torpo i Ål kommune lørdag kveld.

Summary: Politiet etterforsker saken som drap og selvdrap.

Summary: Lokalsamfunnet er sterkt preget, og søndag har mange tatt turen til den lokale kirken for å tenne lys.


Uppgifter: Svensk kändis misstänkt för vapenbrott

Polisen har haft en insats vid ett företag som hyr ut förråd i Stockholm. Tillslaget ska ha varit riktad mot ett förråd i lokalerna, enligt Aftonbladets uppgifter. Nu misstänks en svensk kändis för vapenbrott.  På tisdagen pågick en insats vid ett företag som hyr ut förråd i Stockholm. Polisen larmades dit efter att ett misstänkt fynd hade gjorts. – Vi har varit där i ett utredningsärende. Någon har städat eller inventerat något förråd där och man har sedan varit där och undersökt, säger Nadya Norton, presstalesperson för polisen i Stockholm.  Kopplad till kändis Hon vill inte kommentera vilket fynd som gjorts eller vilka misstankar polisen har.  – Jag vet inte exakt vad det kommer landa i, säger Nadya Norton. Enligt Aftonbladets uppgifter kan den misstänkta lokalen kopplas till en svensk kändis. Anledningen till att polisen varit där ska ha varit att man hittat ammunition till vapen i förrådet.  Nu misstänks den svenska kändisen för vapenbrott, enligt uppgifter. Nadya Norton vill inte kommentera det närmare. – Jag går inte in på om någon är misstänkt eller vad som kommer hända, säger hon.

Summary: En insats hos ett företag i Stockholm av polisen hittade misstänkt ammunition i ett förråd.

Summary: Lokalen kopplas till en svensk kändis, nu misstänkt för vapenbrott.

Summary: Polisens presstalesperson, Nadya Norton, avstår från att kommentera detaljerna i ärendet.


Leo Carlsson gick som tvåa i nattens NHL-draft

NASHVILLE. Leo Carlssons NHL-äventyr började med en duktig skräll. Den 18-årige värmlänningen valdes redan som tvåa vid nattens baluns i Nashville, av Anaheim Ducks – och är därmed en av blott sex svenskar i historien som gått så högt i en draft.  – Lite överraskad blev jag, men jag hade en liten aning om att det kunde hända och det kändes jäkligt mäktigt att höra mitt namn så tidigt, säger han till Sportbladet och meddelar samtidigt att han inte bestämt sig för om han ska åka över till Kalifornien redan i höst eller inte. Mats Sundin, Daniel Sedin, Victor Hedman, Gabriel Landeskog och Rasmus Dahlin. Fram till i natt var de stjärnorna de enda svenskar som valts som ettor eller tvåor i en NHL-draft. Men nu har den exklusiva klubben alltså fått ytterligare en medlem. För till ganska avsevärd förvåning valde Anaheim Ducks att tinga Leo Carlsson redan som tvåa när förstarundan i 2023 års stora mönstringskalas sattes i rullning i Bridgestone Arena. Bättre än väntat På förhand fanns det goda förhoppningar om att ”Den nye Mats Sundin” skulle plockas som trea av Columbus Blue Jackets – och om det inte hände var främsta alternativen San Jose Sharks (fyra) och Montreal Canadiens (femma). Men kvällen i Nashville blev mer magisk än så. När Chicago Blackhawks helt planenligt hade tagit givna förstavalet Connor Bedard gick Anaheims bossar upp på scenen och förkunnade att de var stolta över att kunna plocka Leo Carlsson från Örebro. – Det kändes jäkligt mäktigt att höra sitt namn så tidigt. Helt sjukt faktiskt, säger Leo när han en halvtimme senare sitter i Ducks-tröja vid ett podium i presscentrat. Helt chockad blev han dock inte, unge Carlsson. – Jag var lite överraskad men ändå inte, för jag hade ett bra möte med Anaheim igår och fick en liten aning om att de kanske tänkte ta mig. Fast man vet ju inte, jag kunde gått femma också, så det kändes väldigt bra. Det var rentav värt krånglet när ni på grund av inställda flighter fick lov att köra femton timmar från Newark natten till tisdagen? – Hehe, ja, det var absolut värt det. Ducks befinner sig för tillfället i en ombyggnadsfas och lär inte konkurrera om slutspelsplatser i en nära framtid, men de har gott om unga förmågor som lär bli superstars vad det lider. – Ja, framförallt finns ju Trevor Zegras och Mason McTavish i klubben. Det är otroligt skickliga spelare jag ser fram emot att få spela med. Jag kommer lära mig mycket av dem, fortsätter Leo. Hyllar Silfverberg Även Isac Lundeström och Jakob Silfverberg är ju ankor – och den senare lärde Leo känna under VM i våras. – Ja, Jacob är en riktigt grym kille som gav mig många nyttiga råd, berättar han. – Vi pratade inte så mycket specifikt om Anaheim, mer om tillvaron i NHL i stort och jag hann lära mig mycket. Frågan är nu bara om de kommer spela ihop redan nästa säsong. Leo har fortfarande två år på sitt kontrakt med Örebro, men får bryta det om han vill flytta till Nordamerika – och det är inte uteslutet att han vill det. – Vi har inte tagit beslut i den frågan ännu, vi får se hur det blir, det blir bestämt längre fram, klargör den nye Anaheim-ankan.

Summary: Den 18-årige svensk-isenhockeyspelaren Leo Carlsson valdes som det andra valet i NHL-draften av Anaheim Ducks. Det gör honom till en av endast sex svenskar i historien som har rankats så högt i en draft.

Summary: Anaheim Ducks genomgår för tillfället en ombyggnadsfas, men har vad som anses vara ett antal unga spelare som förväntas bli framtidens stjärnor, inklusive Trevor Zegras och Mason McTavish, som Carlsson ser fram emot att spela med.


Storfangst for Iben (9): – Den var tung!

Ikke alle niåringer kan si at de har fisket en 72-kilos kveite. Men Iben fikk napp. Det ble litt en opplevelse for Iben (9) og hennes to brødre, da en skikkelig storfisk beit på linen. Iben, Henrik og Haakon har med pappa John Jakobsen vært på ferie i to uker hos familien i Uløya i Lyngenfjorden i Nord-Troms. De hadde tidligere satt ut liner like ved Storvika, på nordsiden av Uløya. Da de skulle ta opp linen til Iben, var ikke det fullt så lett.  En stor kveite hadde nemlig bitt på kroken. – Den var veldig tung, forteller Iben.  Fikk «monsterkveite»: – Å fy faen, den er stor  – Måtte bruke bilen Alle mann måtte på dekk for å få opp storfisken: – Det var tre stykker i båten som var rimelige ivrige da, forteller pappaen John Jakobsen og fortsetter: – Jeg skal innrømme at jeg og farfar var også rimelig ivrige. Å få landet kveiten ble en krevende jobb. Selv med flere kroker i kveiten og spenntak i ripa klarte de ikke få den opp i båten.  – Det var armer og bein. Vi var to mann som måtte dra den om bord. Vi måtte bruke bilen for å taue den av båten, for det klarte vi ikke selv. Det var et dagsprosjekt, den fisken der altså, forteller faren om familiens fiskeeventyr. Storfisk Kveiten er en dypvannsfisk som lever på 300–2000 meters dyp. De største blir godt over 300 kilo, ifølge Havforskningsinstituttet. Det finnes ingen offisielle tall på hvor store kveiter som fanges i Norge. Men det finnes eksempler: Det har altså blitt fisket og fanget større kveite i Norge. Men sjelden av en så liten jente.

Summary: Ni år gamle Iben fikk en 72-kilo kveite på fisketur med familien sin på Uløya i Nord-Troms.

Summary: Fisken var så stor at det tok hele dagen å få den opp i båten – og så stor at de trengte hjelp fra en bil for å dra den i land.

Summary: Kveiten er en dypvannsfisk som lever på dyp mellom 300 og 2000 meter, og som kan veie over 300 kilo.


Helga Pedersen i 1. mai-tale: - Vi må erkjenne at partiet er i krise

Tana-ordfører Helga Pedersen (Ap) brukte sin 1. mai-tale til å gjøre det klart at hun mener avstanden mellom folk flest og partiet sentralt har blitt for stor.  Det er kun noen dager siden det ble kjent at Tana-ordfører Helga Pedersen ikke stiller som kandidat til å bli partisekretær. Denne mandagen, på arbeidernes internasjonale kampdag, tok hun til talerstolen for å ta et oppgjør med eget parti.  – Vi erkjenner at vi er et parti i krise. Vi må møte befolkningen med ydmykhet og respekt, og lytte til det folk prøver å si til oss gjennom meningsmålingene, sier hun. Hun utdyper: – Arbeiderpartiet er i en veldig vanskelig situasjon, med en rekke målinger under 20-tallet og helt ned til 15 prosent. Det vil ikke gå over av seg selv. Vi kan ikke vente på at velgerne skal forandre seg; at det én dag plutselig skal gå opp et stort lys for folk og at de strømmer tilbake til partiet. Det er Arbeiderpartiet som må forandre seg. Det er tid for selvransakelse. Folkeparti Hun maner til kontakt med partiets medlemmer, slik at de kan komme med innspill til hva som fungerer og ikke. En kortere avstand mellom folk flest og partiledelsen. – Det er en forutsetning for at vi skal være et folkeparti, for at vi kan være representative og utvikle politikk som Norge trenger, sier hun til VG i forkant av talen mandag ettermiddag. Så presiserer hun at det nok er flere og sammensatte grunner til at det Arbeiderpartiet gjør det dårlig på meningsmålingene. VGs måling fra april viste at langt flere velgere vil stemme på Ap lokalt enn nasjonalt. Mens Ap får 23,1 lokalt, får de et svakt resultat på 18,6 nasjonalt. – Hvorfor går det galt i Arbeiderpartiet? – I Ap er det sånn at politikkutvikling og organisasjonsutvikling henger veldig tett sammen. Vi må bygge organisasjonen videre. Vi trenger å korte ned avstanden mellom folk her ute og partiet sentralt, sier hun. Unge voksne og minoriteter Tana-ordføreren peker på en del som mangler:  – Det er noen som er underrepresentert i politikken. Det gjelder unge voksne. Mellom AUF og voksenpartiet, mangler vi folk. Det er en av tingene vi må jobbe med. Det gjelder også å få inn minoriteter.  Og hennes rolle fremover, nå som hun ikke er kandidat til å bli partisekretær: – Når partiet er i regjering, må vi lokalt også være både sparringparter og et korrektiv, sier hun.

Summary: Tana-ordfører Helga Pedersen mener avstanden mellom folk flest og partiledelsen i Arbeiderpartiet har blitt for stor.

Summary: Hun sier partiet er i krise og må forandre seg ved å lytte til folk og meningsmålingene.

Summary: Pedersen oppfordrer til bedre kontakt med medlemmene og større representasjon av ungdom, minoriteter og de som har falt utenfor arbeidslivet.

Summary: Arbeiderpartiet har nylig gjort det dårlig på meningsmålingene, med resultater under 20 prosent og helt ned til 15 prosent.


Skryter av Venstre-samarbeid, men tror ikke på blå enighet

MDG sier Høyre må ta store steg i grønn retning for at et samarbeid i Oslo skal kunne være mulig.  – Da må Høyre i så fall endre politikken sin. Det er såpass stor avstand når det kommer til veldig viktige saker for oss, sier MDGs toppkandidat i Oslo Sirin Stav til Aftenposten. Hun går langt i å avvise at et borgerlig samarbeid i det hele tatt er mulig for det selverklært blokkuavhengige partiet i Oslo. Det gjelder selv om valgresultatet skulle vise borgerlig flertall i hovedstaden, og den eneste muligheten for reell innflytelse er å samarbeide med Høyre og Venstre. Aller helst vil de lokke Venstre over til rødgrønn side. – Dere sier at plan A, B og C er et rødgrønt samarbeid. Hva er plan D? – Det må vi ta stilling til etter valget i så fall.  Lekeplasser Gjennom høstens valgkamp intervjuer Aftenposten toppkandidatene fra de største partiene i Oslo. De har alle fått i oppgave å velge seg et sted i hovedstaden som vil merke en forandring om deres parti får styre etter valget. Aftenposten treffer Stav ved Kirsebærlunden lekeplass på Tøyen. Den rommer blant annet Norges lengste sklie og klatrestativ, alt bygget med naturmaterialer. – Vår langsiktige ambisjon er at det skal være maks 250 meter til nærmeste lekeplass, sier Stav.  Tanken er å bygge byen på barnas premisser.  – En god by for barna er en god by for alle. Sluttdato for cruisetrafikk – Hva er MDGs tre viktigste saker dette valget? – Det er 40 prosent billigere månedskort for alle, å legge til rette for mer natur- og byliv, ved å legge til rette for flere parker, badeplasser og lignende, og å gjøre Oslo til verdens beste by for gående og syklende. – Har du en personlig hjertesak, utover de tre viktigste MDG-sakene? – Ja, absolutt. Det er natur og dyrevern. Jeg gikk inn i politikken for å være et ombud for barna, dyr og naturen. Det handler om å kunne gi en stemme til de stemmeløse. – Hvilke andre partier samarbeider du aller helst med i byråd, og er det noen du absolutt ikke kan samarbeide med? – MDG går til valg på å fortsette samarbeidet med Arbeiderpartiet og SV. Så inviterer vi gjerne partier som ønsker å støtte det rødgrønne byrådet. Det er utelukket for oss å samarbeide med Frp. – Hva lover MDG å gjennomføre før jul, gitt at dere får makten i Oslo etter valget? – En sluttdato for cruise-trafikk til Oslo og å sette i gang arbeidet med å transformere de områdene og gi dem tilbake til Oslo-folk, gjennom grønne områder og badeplasser.  – Hva irriterer deg mest i hverdagen i Oslo? – Der er jeg så stereotypisk MDG-er at jeg må si bilene som opptar plass, støyer og forurenser på bekostning av barna og bylivet.  – Hva er den største tabben du har gjort i politikken? – Jeg tror den største tabben var at jeg, som fersk politiker, møtte opp til en debatt som handlet om noe annet enn jeg trodde. Jeg kunne ingenting om temaet og endte med å bli grillet i 30 minutter. – Hva er du mest stolt over å ha fått til i politikken? – Jeg er veldig stolt over at vi har snudd opp ned på transporthierarkiet og endelig prioriterer fotgjengere, syklister og kollektivreisende. – Hvilken politisk motstander vil du skryte av? – Det er flere jeg kunne skrytt av, men Marit Vea i Oslo Venstre er en jeg samarbeider med i bystyret og som er veldig konstruktiv og hyggelig. Hun håper jeg å samarbeide mer med.  – Hva er ditt favorittserveringssted i Oslo? – Jeg er veldig glad i å se solnedgangen fra Vippa. Det er en favoritt. Også er jeg svak for å gå skitur til Skjennungstua og spise bolle der.  – Hvilket fotballag holder du med? – Jeg er gammel Skeid-jente, så svaret er vel det. – Hvilken sang hadde du valgt for å oppsummere ditt politiske prosjekt? – Blir det for teit å svare «Bicycle Race» av Queen? Haha.

Summary: MDGs toppkandidat i Oslo, Sirin Stav, sier til Aftenposten at Høyre må ta store steg i grønn retning for at et samarbeid i Oslo skal være mulig.

Summary: Deres tre viktigste saker dette valget er 40 prosent billigere månedskort, å legge til rette for mer natur- og byliv, og å gjøre Oslo til verdens beste by for gående og syklende.

Summary: Hvis MDG får makten i Oslo etter valget, lover de å sette en sluttdato for cruise-trafikk.


Derfor er Manchester Citys suksess kontroversiell

MANCHESTER (VG) Manchester City har vunnet sin syvende ligatittel på tolv år og kan også bli bare det andre engelske laget til å vinne «The Treble». Men i skyggen av den lyseblå konfettien står den Abu Dhabi-eide klubben overfor en alvorlig tiltale. Søndag gikk Manchester Citys nyslåtte ligamestere ut på hjemmebanen Etihad til æresvakt fra motstander Chelsea. Arenaen er fullstappet av lyseblå skjorter på tribunen, og «Blue Moon» runger over anlegget.  Erling Braut Haaland tok plass på benken, mest sannsynlig for å bli hvilt av trener Pep Guardiola, siden ligatittelen allerede er i boks. 22-åringen fra Bryne er den fjerde nordmannen som har vunnet Premier League. City har tatt sin tredje strake ligatittel, men om titlene blir stående i troféskapet i den blå delen av Manchester er ikke sikkert.  Ifølge The Guardian risikerer Manchester City å bli strippet for de seks ligatitlene de har vunnet de siste årene. Manchester City er nemlig i skrivende stund tiltalt av Premier League for over 100 regelbrudd – blant annet på Financial Fair Play.  City skal ifølge Premier League ha brutt regler som krever at klubben må inkludere alle godtgjørelsene til en manager i kontrakten. Etterforskningen har pågått siden 2018. Britisk presse tror saken vil pågå i lang tid. – Den mest sannsynlige sanksjonen vil enten gå på det finansielle eller poengtrekk, sier Kieran Maguire, fotballfinansekspert, til BBC. Skrur vi klokken tre år tilbake i tid, slapp Manchester City en straff – som ville vært katastrofal sportslig sett for klubben. Manchester City var i utgangspunktet i 2020 nektet inngang til europeiske klubbturneringer i to sesonger. Ifølge det europeiske fotballforbundet (UEFA) hadde City brutt regelverket til Financial Fair Play. Men City vant ankesaken mot UEFA i Idrettens voldgiftsrett (CAS), blant annet fordi sentrale anklagepunkter var eldre enn foreldelsesfristen. I dommen het det blant annet at CAS ikke hadde funnet bevis på at City omgikk regelverket for sponsoravtaler. – Det er en skammelig avgjørelse, sa José Mourinho da i 2020 som Tottenham-manager. Manchester City måtte betale omtrent 100 millioner kroner i bot til UEFA fordi klubben ikke samarbeidet i etterforskningen. City-manager Pep Guardiola hevdet i mai i fjor at han truet med å slutte dersom eierne løy til ham om eventuelle brudd på Financial Fair Play-reglementet. – Hvert eneste ord jeg har sagt på alle pressekonferansene mine er fordi jeg virkelig tror på det, sa Guardiola. I tillegg til den enorme pengebruken og tiltalepunktene, eies Manchester City indirekte av De forente arabiske emirater. De forente arabiske emirater (UAE) er en føderasjon med syv emirater i Midtøsten. Abu Dhabi er et av emiratene og her hovedstaden, mens Dubai er den største byen.  Regimet i UAE er et av de strengeste diktaturene i Midtøsten, ifølge FN-sambandet. Loven i føderasjonen tillater blant annet vold mot kvinner og det er forbudt å være homofil.  Manchester City eies av City Football Group (CFG), som er Abu Dhabi United Groups administrerende fotballselskap.  CFG eier flere fotballklubber rundt om i verden i tillegg til Manchester City, blant annet New York City FC, Melbourne City og Girona. Nylig kjøpte selskapet også den brasilianske eliteklubben Bahia. Det private eierfondet Abu Dhabi United Group styres og eies av Mansour bin Zayed al-Nahyan, bedre kjent som Sjeik Mansour. Han er visestatsminister i De forente arabiske emirater. City-eieren er også broren til president Mohammed bin Zayed Al-Nahyan. Han hylles «alltid» av fansen på Etihad. På et banner på den ene langsiden står det «Sjeik Mansour, Manchester takker deg for ti fantastiske år» både på engelsk og arabisk. På motsatt banehalvdel står derimot kritikerne. Allerede i 2018 brukte menneskerettighetsorganisasjonen Amnesty nyordet «sportsvasking» om forbindelsen mellom Manchester City og Abu Dhabi. Mens Arsenal har det Dubai-baserte flyselskapet Emirates som hovedsponsor, pryder Etihad Manchester City. Dette flyselskapet har også hovedbase i Abu Dhabi. «Etihad» er forkortelsen på De forente arabiske emirater på arabisk. Etter at sjeik Mansour og selskapet hans kjøpte opp klubben i 2008, startet jakten på titler og trofeer. For i 2008 var det over 40 år siden City hadde vunnet seriegull i England. Siden overtagelsen i 2008 har de lyseblå vunnet Premier League hele syv ganger - med årets sesong i beregningen.

Summary: Manchester City har vunnet sin syvende ligatittel på tolv år og kan bli det andre engelske laget til å vinne "The Treble"

Summary: Klubben er tiltalt av Premier League for over 100 regelbrudd, inkludert brudd på Financial Fair Play

Summary: Etterforskningen har pågått siden 2018 og kan resultere i bot, poengtrekk eller tap av titler

Summary: Manchester City eies indirekte av De forente arabiske emirater (UAE) gjennom City Football Group og sjeik Mansour bin Zayed al-Nahyan, visestatsminister i UAE.

Summary: Regimet i UAE er et av de strengeste diktaturene i Midtøsten, ifølge FN-sambandet. Loven i føderasjonen tillater blant annet vold mot kvinner og homofili er forbudt.


Nå kommer «Kharon»: Farevarsel i 16 italienske byer

Både ferierende nordmenn og fastboende sør-europeere har akkurat kommet seg gjennom en hetebølge. Nå må de stålsette seg for enda en. Flere steder rundt Middelhavet har allerede hatt temperaturer over 40 grader denne uken.  Men varmere skal det bli. En ny hetebølge er på vei mot solslikkende nordmenn som har lagt ferien til de klassiske Syden-landene.  Hetebølgen har fått navnet Kharon – illevarslende nok oppkalt etter fergemannen i gresk mytologi som hadde ansvar for å frakte de døde til underverdenen. Italienske myndigheter har nå slått alarm i 16 byer, deriblant Roma, Bologna og Firenze. Befolkningen anbefales å unngå direkte sollys, så langt det lar seg gjøre. Også ellers friske mennesker kan være i faresonen på grunn av varmen, sier myndighetene. – Jeg har aldri opplevd så mye varme før – det er ikke normalt, sier Massimo Borgia, som driver en aviskiosk i Roma til The Guardian.  Han har i årevis solgt aviser fra innsiden av sin lille kiosk. Nå gjør ekstremvarmen at han har sett seg nødt til å trekke ut på gaten.  Kan nærme seg europeisk varmerekord Fra mandag vil temperaturen stige ytterligere. Ifølge italienske medier kan det bli temperaturer opp mot 48 grader på Sicilia og Sardinia, der sistnevnte blir neste ukes episenter.  Det kan i så fall slås ny europeisk varmerekord. Nåværende rekord ble satt 11. august 2021. Da ble det målt 48,8 grader i den italienske byen Floridia. – Temperaturene vil nå en topp mellom 19. og 23. juli. Ikke bare i Italia, men også i Hellas, Tyrkia og på Balkan, sier den italienske meteorologen og klimaeksperten Giulio Betti til BBC. Er du rammet av hetebølgen der du er? Ta kontakt med oss her! Toppen til uken Håkon Mjelstad, vakthavende meteorolog ved Meteorologisk institutt, sier til VG at varmen trolig ikke vil gi seg med det første.  – Hetebølgene i Middelhavsområdet ser glatt ut til å vare ut i julimåned – særlig i Italia og landene vestover.  – Men det kan hende vi får den høyeste toppen allerede nå til uken. – Bekymringsverdig  Direktør ved Nansensenteret, Tore Furevik, er ikke overrasket over utviklingen.  – Det er som forventet at en stadig oftere setter varmerekorder.  Ifølge klimaforskeren skyldes den økte oppvarmingen El Niño. Det er enkelt forklart et værfenomen som medfører varmere temperaturer enn normalt.  – Det er absolutt bekymringsverdig. Det at det skulle bli så varmt, så fort, hadde jeg ikke forventet, sier Furevik.  – Er klimaendringene en del av årsaken til varmen?  – Sannsynligheten for at vi ville fått disse hetebølgene uten klimaendringene er veldig liten. Det ville ikke vært så varmt som nå uten. – Allerede nå ser en at 2023 sannsynligvis blir det varmeste året som er målt. 2024 kommer til å bli enda varmere. Spesialistene på feltet er derimot uenige om en vil få flere langvarige hetebølger fremover.  – Mange forskere mener at høytrykkene kommer til å være langvarige, og at værsystemet blir mer fastlåst, forteller Furevik.  Og blir de langvarige, er det ikke til å spøke med.  En studie gjort av Barcelona Institute for Global Health og det franske forskningsinstituttet INSERM i fjor, viste at det sommeren 2022 døde 61.672 personer som følge av de høye temperaturene i europeiske land. Spesielt var det en hetebølge fra 18.-24. juli som skilte seg ut, med 11.600 liv på samvittigheten, viste studien. Flest dødsfall var det i Italia, Hellas, Spania og Portugal.  Så sent som i forrige uke døde en veiarbeider i Milano på grunn av heten.

Summary: En ny hetebølge, kalt Kharon, er på vei mot Middelhavet, inkludert populære norske feriedestinasjoner.

Summary: Heten har ført til at italienske myndigheter har slått alarm i 16 byer, inkludert Roma, Bologna og Firenze, og anbefaler folk å unngå direkte sollys.

Summary: Fra mandag ventes temperaturen å stige ytterligere, muligens opp til 48 grader på Sicilia og Sardinia. Dette kan resultere i en ny europeisk varmerekord.

Summary: Temperaturene vil nå en topp mellom 19. og 23. juli, ikke bare i Italia, men også i Hellas, Tyrkia og på Balkan.

Summary: Studier viser at over 60.000 mennesker døde som følge av høye temperaturer i Europa sommeren 2022.


Boligprisene stiger mer enn lønningene - unge fortviler

Prisene på bruktbolig har steget mer enn dobbelt så mye som lønningene de siste åtte årene. Ingse-Lita (29) sier at boligmarkedet ikke fungerer for enslige. De siste årene har boligprisene steget mye: Særlig under pandemien økte boligprisene fordi renten var satt til null. Fra 2015 til 2022 har bruktboligprisene økt med 41,6 prosent. I samme periode har lønningene steget 18,7 prosent. Boligprisene har også økt mer enn de gjennomsnittlige prisene i samfunnet, som økte med 22,8 prosent på samme tid. Ingse-Lita Bjørkli utdannet seg som fotograf i England. Siden hun kom tilbake til Norge i 2019 har 29-åringen vært i full jobb, men drømmen om egen bolig ligger fortsatt to år frem i tid, minst. – Jeg syns det er dårlig at jeg ikke kan få et lån basert på hvor mye jeg betaler i husleie. Det siste halvannet året har jeg betalt 12.500 kroner i måneden. Det tilsvarer 150.000 kroner i året, sier hun. – Jeg har bevist at jeg kan disponere bolig. Hun har en inntekt på nesten en halv million kroner, og har fått et tilbud på halvannen million kroner fra banken. Hun sier at hun tjener for lite til å kjøpe leilighet, men for mye til å få startlån i Drammen. Bjørkli mener låneordningene tar utgangspunkt i et parforhold der to parter er i full jobb. De som er alene er ifølge henne dårlig stilt, og må ofte lene seg på støtte fra foreldre. I Norge er det krav om 15 prosent egenkapital, og maks fem ganger årsinntekt i lån. Bankene kan gi mer lån i opp til ti prosent av tilfeller utenfor Oslo. – Selv om det er vanskelig å komme inn på boligmarkedet, er ikke dette et moment som gjør meg bitter i hverdagen. Men det er nesten sånn at jeg begynner å se etter leilighet i Hellas, sier hun. Flere utleiere Ola Grytten er professor i økonomisk historie og underviser på Institutt for samfunnsøkonomi ved Norges Handelshøyskole (NHH). Han sier at det er normalt at boligprisene stiger mer enn prisen på andre varer. – Å bygge bolig krever mye innsats, og utbyggere klarer ikke spare like mye på å effektivisere produksjon. Prisen på nye boliger gjenspeiles også i prisen på brukte boliger. Det vil si at det er vanskelig for utbyggere å spare penger på byggebudsjettet. Fra 2007 til 2017 falt antall unge boligeiere mellom 16 og 34 år med tre prosentpoeng, fra 38 til 35 prosent ifølge SSB. – I tillegg har det vært en trend at folk i stigende grad kjøper bolig for å leie ut. Det gjør at etterspørselen på bolig stiger relativt, og kan absolutt ha bidratt til at prisene stiger, sier han. Grytten trekker også frem at det var lite å bruke penger på da styringsrenten var satt til null under pandemien. På grunn av det, steg både børs og bolig mye i perioden. Han forklarer hvorfor boligprisene fortsetter å stige, selv om renten har gått opp: – Boligbygging stopper når renten går opp. I tillegg spiller inflasjon og inntektsstigning en rolle. Når renten stiger mindre enn prisen på andre varer, blir det egentlig billigere å låne penger, sier han. Må spare en halv million 24 år gamle Mary Queenie Basbas kom til Norge fra Filippinene i 2016. Til sommeren er hun ferdig med en bachelor i økonomi og ledelse på USN. Sammen med samboeren har også hun søkt om boliglån. – Vi fikk beskjed om at vi samlet kan få 3,5 millioner når jeg får fast jobb, men da må vi først spare over en halv million kroner i egenkapital, sier hun. For å redusere leieutgifter, har Basbas og samboeren nettopp flyttet. Selv om hun betaler mindre for å bo nå, syns hun det er bortkastet å betale leie i stedet for å betale ned på et huslån. – Jeg blir bekymret når jeg tenker på boligkjøp. Når jeg ser folk på min alder som kjøper leilighet, føler jeg meg utelatt. Selv om jeg bare er 24 år gammel, opplever jeg en slags midtlivskrise. Jeg tenker på at jeg ikke har penger, bolig eller jobb og lurer på hva jeg egentlig har gjort med livet mitt. Til sommeren må hun bestemme seg for om hun skal søke fast jobb, eller ta en mastergrad. – Dersom jeg tar en mastergrad kan vi tidligst kjøpe bolig om rundt fem år, men om jeg er heldig og får fast jobb til sommeren kan vi kanskje kjøpe om litt over tre, sier hun.

Summary: Bruktboligpriser har økt med 41,6 prosent fra 2015 til 2022, mens lønninger har steget med 18,7 prosent i samme periode.

Summary: Norske banker krever 15 prosent egenkapital og maks fem ganger årsinntekt i lån, noe som gjør det utfordrende for unge enslige å komme inn på boligmarkedet.

Summary: Professor Ola Grytten ved NHH peker på trender som økt boligutleie og lav styringsrente som drivere for boligprisvekst.


Ruter har fått grønt lys for nye snike-satser

Ruter har ikke økt gebyrsatsene siden 2015. Nå kan enkelte gebyrer bli økt med opptil 30 prosent. Det er Samferdselsdepartementet som fastsetter satsene for gebyr som kan ilegges snikerne. For noen måneder siden sendte Ruter og Vy brev til departementet med anmodning om å fastsette nye gebyrsatser. Ruter har nemlig ikke økt gebyrsatsene siden 2015. – I likelydende svar fra Samferdselsdepartementet til Vy og Ruter har departementet vedtatt at tilleggsavgift kan følge den generelle prisveksten i samfunnet for å sikre en høy andel betalende, skriver Cathrine Myhren-Haugen i en e-post. Hun er kommunikasjonssjef i Ruter. Her er de nye satsene Samferdselsdepartementet har fastsatt følgende satser: Tilleggsavgift (snikegebyr) betalt på stedet for personer mellom 15–18 år kan settes til 1200 kroner. I dag er denne satsen på 950 kroner. Endringen tilsvarer en økning på 26,3 prosent. Snikegebyr for voksne som velger å betale med faktura, settes til 1470 kroner. I dag koster det 1150 kroner med faktura for voksne. Det tilsvarer en økning på 27,8 prosent. Tilleggsavgift for voksne som betales på stedet, settes til 1200. I dag koster det 950 kroner. Det er en økning på 26,3 prosent. Satsen for forfalsket billett kan settes til 2600 kroner, og billetten blir inndratt. I dag koster det 2000 kroner. Økningen tilsvarer 30 prosent. Taper over 300 millioner i året Selv om Ruter ba departementet om godkjennelse for høyere gebyrsatser, må satsene vedtas internt hos Ruter før snikerne får høyere gebyrer. – Ruter forholder seg til de nevnte, fastsatte satsene fra Samferdselsdepartementet og vurderer å øke tilleggsavgift for reisende uten gyldig billett. Det er ennå ikke besluttet når dette vil skje, skriver Cathrine Myhren-Haugen. Mot slutten av fjoråret betalte nesten 92 prosent av passasjerene. Det betyr at nesten én av ti var gratispassasjerer. For noen år siden var andelen snikere helt nede på 3–4 prosent. Med så mange som reiser uten å betale, taper Ruter over 300 millioner kroner i året. Ruter har avtale med Sporveien som kontrollerer passasjerene på trikk og T-bane. I tillegg utfører tre vekterselskaper kontroll på bussene. I 2019, som var det siste normalåret før pandemien, fikk Ruter nesten fem milliarder kroner i billettinntekter. I tillegg kom 4,1 milliarder i offentlig tilskudd.

Summary: Ruter har anmodet Samferdselsdepartementet om å øke gebyrene for ikke-betalende passasjerer, også kalt snikere.

Summary: Gebyrsatsene har ikke økt siden 2015, men forslaget vil muligens høyne satsene med så mye som 30 prosent.

Summary: Ruter taper over 300 millioner kroner årlig på grunn av passasjerer som unnlater å betale. Nesten én av ti passasjerer reiser gratis.


VOGAR, ISLAND (VG) Mens de glødende massene flyter ut av vulkanen, strømmer skuelystne på Island til utkikkspunkter for å se. Island ble natt til tirsdag rystet av et lenge fryktet vulkanutbrudd i nærheten av bygda Grindavík på Reykjanes-halvøya. Siden da har nettaviser, TV-sendinger og ikke minst sosiale media vært fulle av film og bilder av det spektakulære naturfenomenet.  For selv om utbruddet kommer med store økonomiske kostnader, og innbyggerne i Grindavík har måttet forlate sine hjem, er utbruddet også kilde til stor fascinasjon. Tirsdag kveld hadde Gudbjørg Ragnarsdottir (58) tatt med seg tre av barnebarna sine på en liten høyde ikke langt fra Vogar, som har utsikt ned mot den evakuerte bygda Grindavík.  Kun tre kilometer unna bygda flommer lavaen – se video:  VG treffer fire par store øyne som gnister av iver i det de spaserer ned fra et utkikkspunkt i kveldsmørket. – Man kan jo nesten ikke si det, men ... vi elsker det! Jeg synes det er helt fantastisk – akkurat nå – fordi det ikke har skadet noen, sier Gudbjørg Ragnarsdottir til VG. – Det er veldig kult, legger Ivar (11) til, og bekrefter bestemorens kommentar om at man føler seg liten foran natur som dette.  – Vakkert Veien ned mot Grindavík er stengt, og bevoktet av sivilforsvaret og politiet, men rundt sperringene, på høyder over alt i nærheten og langs motorveien står det tett i tett med biler parkert tirsdag kveld. Folk tasker ut i snøen i retning vulkanen der fremme, med mobilene fremme, både lokale og turister. – Dette er en del av den islandske kulturen. Vi lever på en øy som er full av utbrudd, jordskjelv og snøskred, så vi er vant til å forholde oss til naturen og vise varsomhet i møte med den, sier bestemor Gudbjørg til VG.  – Er du ikke redd for hva som kan skje hvis lavaen fortsetter å bevege seg? – Da må jeg sannsynligvis flytte fra huset mitt!, sier Gudbjørg og setter i et gapskratt.  Hvis du velger å bo her på Island, så er dette en del av pakken, mener hun.  – Vi elsker dette. Det er bare så vakkert. – Pølser på lavaen Et par minutter videre langs motorveien i retning hovedstaden Reykjavik, treffer vi Adonis Sekaljas fra Hellas og hans polske venninne Silvia. De to kommer traskende tilbake til parkeringen gjennom snøen. Tyve minutter der fremme er den beste utsikten, lover Adonis. Han sier det er fjerde utbruddet han har opplevd på de åtte årene han har bodd på Island. – Det er bare noe fantastisk vakkert å se. Du får se naturens krefter. Og særlig nå med snøen, er fargene spektakulære.  – Er dere ikke redde?  – Nei, det er jo ikke noe du kan gjøre med det, sier Silvia.  – Du lærer deg å bare leve med det. Det først utbruddet jeg var med på, grillet vi pølser på lavaen, flirer Adonis.  De to regner med at vulkantitting blir primæraktiviteten til mange i dagene fremover, og håper at redningsmannskaper lager en trygg og god sti der skuelystne kan gå for å komme til de beste utkikkspunktene. – Og hvis noen er litt smarte så begynner de å ta betalt for parkeringen her. Det hadde blitt innbringende!, spøker han

Summary: Vulkanutbrudd på Island nær bygda Grindavik på Reykjanes-halvøya

Summary: Innbyggere i Grindavik har måtte evakuere sine hjem

Summary: Til tross for faren, er vulkanutbruddet en fascinerende opplevelse for mange, både lokale og turister

Summary: Vulkanutbrudd er en del av den islandske kulturen og naturen


Salma-dødsfallet: Ektemannen fikk utsatt rettssak med falsk legeerklæring

Fire dager før rettssaken skulle starte, sendte Salmas ektemann inn en legeerklæring til Hordaland tingrett. Ingen undersøkte om den var ekte. Ektemannen er saksøkt av Salmas indiske familie. De mener han er ansvarlig for hennes død – og krever 900.000 kroner i erstatning. – Det er hjerteskjærende at vi som etterlatte etter Salma må kjempe for hennes rettferdighet, sa lillesøster Kulsoom Shariff til VG. Søndag avslørte VG en rekke feil politiet gjorde da de etterforsket Salmas dødsfall i 2017.  Etterforskningen endte opp i en drapstiltale mot ektemannen, før hele saken ble henlagt etter at det ble sådd tvil om dødsårsaken. Ektemannen har hele tiden nektet for drap. Døden på barnerommet: Gift, forsikringspenger og en forsvunnet pute Til tross for at ektemannen ble saksøkt allerede i 2019, er den sivile rettssaken fortsatt ikke gjennomført. Den er blitt utsatt gang på gang.  Sist det var planlagt rettssak i Hordaland tingrett, var i februar i år. Samme navn som kjæreste Allerede i oktober i 2022 forsøkte ektemannen å få saken utsatt, ifølge rettsdokumenter.  Han oppga helsemessige årsaker for ønsket om utsettelse, men fikk ikke medhold av retten. Så fire dager før rettssaken skulle starte opp i februar, sendte ektemannen inn en legeerklæring på engelsk. Der sto det at han var pasient ved et sykehus i Filippinene. Ifølge dokumentet hadde han hjerterytmeforstyrrelser og ble frarådet reising. Legeerklæringen, som var skrevet på engelsk, var signert av en kvinnelig kardiolog.  Søndag avslørte VG at legens navn er det samme som ektemannens nye kjæreste – og at sykehuset i den filippinske byen Aparri endret navn for flere år siden. Legens tittel feilstavet Det finnes heller ingen leger med dette navnet i Filippinene, ifølge det filippinske legeregistret. I erklæringen, som er på engelsk, er legens tittel «kardiolog» feilstavet to steder, blant annet i signaturen. Ingen har undersøkt legeerklæringens ekthet, før VG gjorde det. Tingrettsdommer Jarle Ringheim er den som har saken i Hordaland tingrett. Han ønsker ikke å svare på VGs funn angående ektemannens falske legeerklæring, men viser til sakens rettsdokumenter. Svarer ikke på spørsmål VG har også sendt flere spørsmål til sorenskriver i Hordaland tingrett, Håkon Rastum:  – Dommerne gjør alltid en vurdering av dokumenter som legges frem. Dommerens behandling kommer grundig frem i rettsbok, eventuelt i kjennelse eller beslutninger, sier sorenskriver Håkon Rastum i Hordaland tingrett til VG. – Utover dette kan jeg ikke kommentere en sak som er til behandling hos oss og det har også en side til at det er uavhengige dommere, sier Rastum. Retten: Gyldig fravær Da ektemannen sendte inn legeerklæringen i februar, hadde retten ingen opplysninger som ga grunn til å betvile dens ekthet, ifølge en kjennelse i saken. Retten anså det som sannsynlig at han hadde en sykdom som gjorde det umulig å møte i retten – og fraværet ble vurdert som gyldig. Ektemannen har også tidligere sendt inn legeerklæringer i saken.  VG har stilt både ektemannen og hans advokat, Reidar Steinsvik, spørsmål om legeerklæringene, men ingen av dem har svart på disse spørsmålene. Advokaten skriver at straffesaken mot ektemannen ble henlagt fordi ingen kunne fastslå dødsårsak: – Hun kan ha dødd uten at noen har forårsaket hennes død, sier han og understreker at hans klient skal anses som uskyldig. – Kan straffes Torleif Eilert Aarre, doktorgradsstipendiat ved Det juridiske fakultet i Bergen, forsker på forbrytelser som begås under rettssaker.  Han presiserer at han uttaler seg på generelt grunnlag, og at ektemannen har rett til å bli ansett som uskyldig inntil det motsatte er bevist.  – Dette kan i første rekke rammes av straffelovens regler om dokumentforfalskning. Det kan også diskuteres om forholdet kan straffes som uriktig forklaring, ved å legge frem falske legeerklæringer for retten.  En part som ikke overholder møteplikten, uten gyldig fravær, kan også idømmes såkalt rettergangsstraff, sier Aarre. – Det kan virke som at norske domstoler har liten bevissthet rundt disse reglene, sier han. – Løgn og fanteri Advokat Harald Grape, som representerer Salmas indiske familie, har reagert på flere av legeerklæringene. – Det er løgn og fanteri. Det er fabrikkert. Det er gjennomgående falske legeerklæringer i saken. – Hvordan opplever klientene dine disse gjentatte utsettelsene av rettssaken? – Det er fortvilende og utmattende for dem. Det begynner å betvile det norske systemet, samtidig har de forståelse for dommerens problem. For det er jo et rettssystem som fungerer langt på vei, at man ikke skal mistro legeerklæringer med mindre det er beviser for det. De er ikke sinte på domstolen, men de ser jo at systemet kan manipuleres. Kan behandles - uten at ektemannen møter 4. desember er det på ny planlagt rettssak i Hordaland tingrett. Nå vil rettssaken gå sin gang – uavhengig av om ektemannen møter eller ei. – Erstatningssaken har vært omberammet flere ganger, og det er ikke uvanlig at saker kan bli utsatt av ulike grunner. Dette forhindrer imidlertid ikke at søksmålet blir behandlet. Saksøkte har fått oppnevnt prosessfullmektig. Det er da enklere å få avgjort saken, selv om en part ikke møter selv, sier sorenskriver Rastum.

Summary: Salmas familie saksøker ektemannen for 900.000 kroner i erstatning etter hennes død

Summary: Salmas ektemann fikk en sivil rettssak utsatt ved å sende inn en falsk legeerklæring

Summary: Legeerklæringen var skrevet på engelsk og signert av en kvinnelig kardiolog. Navnet hennes var det samme som ektemannens nye kjæreste

Summary: Rettssaken har blitt utsatt flere ganger, og Salmas familie opplever dette som fortvilende og utmattende


Aps ordførerhåp: Mener Støre kan ha kostet dem valgseier

KAUTOKEINO/KARASJOK (VG) Beslutningen om å elektrifisere Melkøya kan ha en høy politisk pris. – Folk er frustrert og forbanna. Og jeg forstår dem godt, sier Johan Vasara (Ap). Han var inntil nylig en del av Støres regjering.  Johan Vasara var fram til februar statssekretær i Jonas Gahr Støres regjering. Vasara sluttet i stillingen, for å flytte hjem til Kautokeino og stille til valg som ordfører i hjemkommunen. Vasara var ordfører i kommunen i perioden 2015 til 2019 - og håper å kunne få rasle med ordførerkjedet i fire nye år. Nå er han redd for at Støres Melkøya-beslutning kan gjøre at ordførerdrømmen brister. – Jeg frykter dette kan koste oss valgseier i mange kommuner. Også her i Kautokeino, sier han når VG møter han i Kautokeino. – Jeg håper at folk husker på de kommunale utfordringene når de skal stemme. Vasara skulle gjerne brukt valgkampen til å snakke om lokale saker: Utdanning, eldreomsorg, samisk språkopplæring i kommunen.  Likevel er det Melkøya som preger valgkampen. – De lokale sakene drukner i støyen av Melkøya, sier han. – Hvordan reagerer velgerne i Kautokeino på regjeringens planer?  – Folk er frustrerte og forbanna. Og jeg forstår dem godt, sier han tørt.  – Reindrifta er hjørnesteinsbedriften – Regjeringen virker ikke å ha forstått dimensjonene i denne saken. Og for Finnmark spesielt. Og det er jo skuffende, når vi har Fosen-saken så tett på oss, sier han. Kautokeino er Norges største reindriftskommune, med rundt 400 årsverk i reindrifta. Det er en betydelig andel av kommunenes rundt 2800 innbyggere. – Reindrifta er hjørnesteinsbedriften vår, basert på grønn, fornybar matproduksjon. Vi har rundt 1500 reineiere her. Elektrifisering av Melkøya treffer dermed næringslivet vårt hardt og brutalt.  – Strider mot Hurdalsplattformen Reindrifta bruker nemlig store arealer, og flytter seg mellom ulike kommunegrenser. En forutsetning for å elektrifisere Melkøya, er storstilt kraftutbygging av vindkraft i Finnmark. Det er denne utbyggingen Vasara og kritikerne mener vil ramme reindriftens arealer.  – Er du glad du ikke sitter i regjering og må forsvare denne saken? – Ja. Det må jeg si. Det er ingen artig sak å forsvare beslutninger som jeg personlig mener strider mot Hurdalsplattformen, sier han, og viser til formuleringen i urfolkskapittelet: «Norge skal være et foregangsland når det gjelder urfolks rettigheter. Vi vil sikre gode rammevilkår for samiske språk, kultur, næringsliv og samfunnsliv.» Demokratisk smutthull Vasara mener reindriftsnæringa ikke blir tilstrekkelig lyttet til i dagens prosesser om ny vindkraft.  – Reindrifta er nomadisk, på tvers av kommunegrenser. De er ikke representert i de kommunene der kommunestyrene fatter vedtak, siden de gjerne er folkeregistrert i andre kommuner. Det er et alvorlig demokratisk smutthull at reindrifta systematisk utelates fra beslutningene, sier han. – Vi har derfor fremmet innspill om at kommunenes «lokale aksept» for vindkraft også må inneholde aksept fra de som er mest berørt, reindrifta. Karasjok Også i nabokommunen, Karasjok, er Aps ordførerkandidat fortvilet. Kautokeino og Karasjok er Norges største samiske kommuner, og de eneste kommunene i Norge hvor over halvparten av innbyggerne er registrert i samemanntallet. Svein Atle Somby har vært ordfører i Karasjok siden 2015 – og håper på gjenvalg. Men også han frykter konsekvensene av Melkøya-vedtaket. – Vi er veldig kritisk til vindkraft som en stor frelser for det grønne skiftet.  Karasjok Senterparti har erklært Vedum for en «persona non grata» i Karasjok. – Er Støre velkommen av Karasjok Ap? – Nei, det har vi ikke tatt stilling til, det har ikke vært en diskusjon. Men det er klart dette er en betent sak.  – Jeg er svært skuffet over regjeringen. At nyheten om en slik sak kommer rett over bordet, uten at reindrifta eller Sametinget er konsultert. Det er ingen god start. Det bygger ikke tillit.  – Hvordan er tilliten din til Støre og regjeringen? – Når det gjelder samiske saker, så er jeg ikke imponert. Se bare på Fosen-saken, og hvordan den er blitt behandlet. Så tilliten er ikke på topp.

Summary: Johan Vasara, tidligere statssekretær i Jonas Gahr Støres regjering og ordførerkandidat i Kautokeino, er kritisk til beslutningen om å elektrifisere Melkøya.

Summary: Vasara mener at utfordringene med Melkøya gjør at lokale saker drukner i valgkampen.

Summary: I Kautokeino, Norges største reindriftskommune, er mange skeptiske fordi Melkøya-elektrifiseringen krever massiv vindkraftutbygging som mange frykter vil påvirke reinens beiteområder.


Estland: Virker som om noen eller noe har «revet av» gassrørledningen

Jens Stoltenberg sier at Nato kommer til å diskutere hendelsen i Østersjøen. Ifølge Estland ble gasslekkasjen forårsaket av «svært sterke krefter».  Estlands forsvarsminister, Hanno Pevkur, sier til nyhetsbyrået Reuters onsdag at skadene på gassrørledningen Balticonnector ble forårsaket av «svært sterke krefter». Han sier også at de er i besittelse av videoer etter hendelsen. Akkurat hva videoene viser er foreløpig ukjent. Forsvarsministeren forteller videre at det er påvist skade både på gassrørledningen og i betong rundt ledningen. Forsker: Anker kan ha skylden Estlands marinesjef, Jüri Saska, sier i et intervju med kringkasteren ERR at det virker som om noen eller noe har revet av gassrørledningen fra siden.  På spørsmål om hva han tror kan ha forårsaket lekkasjen, svarer Saska følgende:  – Jeg kommer ikke til å spekulere. Men, noe har dratt ledningen fra den ene siden, sier Saska.  Ut fra denne informasjonen sier forskeren Jukka Savolainen til finske Yle at lekkasjen kan ha blitt forårsaket av et anker.  Han forklarer at dersom det er snakk om mindre skader, så tror han det er et skip som har ligget for anker, hvor vind har fått skipet og dets anker til å begynne å drive.  – Om kjettingen er litt kort, kan ankeret begynne å gli. Da kan det treffe røret også, sier Savolainen.  Stoltenberg: – Vil være alvorlig Onsdag møtes Natos forsvarsministere i Brussel. Dagen begynte med at generalsekretær Jens Stoltenberg og Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj møtte pressen.  Stoltenberg innledet med å rose Ukraina, før han sa at forsvarsministerne også kom til å diskutere hendelsen i Østersjøen.  – Om det bevises å være angrep mot kritisk Nato infrastruktur vil det være alvorlig, og også bli møtt med respons fra Nato, sier Stoltenberg.  Han presiserer at det er viktig å få etablert hva som har skjedd og hvordan det kunne skje.  Skader på telenettverket Slik som det ble kjent tirsdag, forteller forsvarsministeren i Estland at det også er skader på en telekabel innenfor Estlands økonomiske sone.  Lekkasjen på gassrørledningen skjedde derimot innenfor Finlands økonomiske sone.  Pevkur sier at skadene på telekabelen både kan være og muligens ikke være relatert til gasslekkasjen. Skadene på gassrørledningen og telekommunikasjonen vil ikke påvirke strømnettet, uttaler Finland onsdag, ifølge Reuters.  Onsdag kom også nyheten om at Vest politidistrikt øker beredskapen rundt olje- og gassinstallasjonene etter gasslekkasjen. Les mer om dette her.  Høsten 2022 lekket store mengder gass ut fra to andre gassrørledninger i Østersjøen. Nord Stream 1 og 2 fraktet naturgass fra Russland til Tyskland, men var ikke i drift da lekkasjene skjedde. Det ble raskt mistenkt som sabotasje. Tyske etterforskere mener tekniske bevis tyder på at personer med forbindelse til Ukraina sto bak. Ukraina har tidligere beskyldt Russland for å stå bak sprengingen, som skjedde i svensk og dansk farvann. Rettelse: VG skrev først at Jüri Saska er Finlands marinesjef. Det riktige er at han er Estlands marinesjef. Feilen ble rettet den 11.10.2023 klokken 15.17.

Summary: Trykket falt natt til søndag i Balticonnector, en gassrørledning som forbinder Finland med resten av Europa.

Summary: Norske forskere i Norsar registrerte en rystelse på havbunnen i Østersjøen natt til søndag 8. oktober. De mener at det er snakk om en «sannsynlig eksplosjon».

Summary: Finlands president mener lekkasjen skyldes ekstern aktivitet. Ifølge politiet er skaden så stor at det må være snakk om en villet handling.

Summary: Jens Stoltenberg sier onsdag at Nato kommer til å respondere dersom det viser seg å være snakk om et angrep.


I strupen på NFFs håndtering av fotballvold: – Klarer ikke noen ting

Voldsepisoden i Oslo-fotballen i forrige uke ble politianmeldt flere dager etter hendelsen. En advokat som har vært involvert i tidligere fotballvoldsaker mener det burde skjedd raskere. Det var etter kampslutt mellom to lag i Oslo at hjemmelaget skal ha gått til angrep på bortelaget. Laglederen for bortelaget informerte om spark mot hodet til en som lå nede, mens andre skal ha fått nakkeproblemer, smerter i brystet og smerter i beina. NFF Oslo opplyste til VG at de ble gjort oppmerksom på saken, og har startet arbeidet med å innhente redegjørelser fra alle som var involvert.  Fredag ettermiddag sier Tore Jarl Bråteng, daglig leder i NFF Oslo, at forholdet nå er politianmeldt. – Vi har valgt å anmelde forholdene. Så blir sakene behandlet separat hos oss og hos politiet. Vi er i en kartleggingsfase og høring. Vi har ikke kommet lenger enn det, sier Bråteng til VG. Det mener advokat Espen Henrik Johansen burde skjedd mye fortere. Han har tidligere vært bistandsadvokat i to lignende saker som involverte fotballvold.  – At slike saker ikke umiddelbart blir etterforsket viser at systemet ikke fungerer. Det er altfor passivt, sier Johansen.  Han mener at ut fra informasjonen som er offentliggjort, burde NFF tatt initiativ til umiddelbar etterforskning, av hensyn til bevissikring, og at de voldsutøvende, fornærmede og vitner skal avgi forklaring, påpeker han.  – At hverken NFF, de involverte klubbene eller politiet sørger for umiddelbar etterforskning er trist, uforståelig og viser en hjelpeløshet som går utover idretten som arena, sier Johansen.  Etter at VG publiserte sin artikkelserie om fotballvold høsten 2019, gikk fotballforbundet offentlig ut og lovet at de skulle anmelde de mest alvorlige sakene, at de skulle skjerpe straffene for vold- og trusselhendelser, og årlig oppsummere omfanget og utviklingen av vold og trusler i fotballen.  – Det viser seg at organisasjonen er så stor at de ikke klarer å håndtere noen ting. Dette får de ikke til. Det er den enkelte klubb og den enkelte spillers ansvar selvfølgelig, det kan ikke NFF eller idrettsforbundet ta ansvar for, men de kan etablere gode nok rutiner, sier han.  Seksjonsleder for klubb og aktivitet i NFF, Henrik Lunde, synes kritikken til Johansen er for streng. – At vi ikke får til noen ting, synes jeg er for strengt. Jeg føler vi har tatt steg både i å forhindre og å behandle slike saker, sier Lunde. – Han kan jo ha det synspunktet, men så vet ikke han hva vi har fått vite og hvor fort vi har fått vite ting. Jeg tror ikke jeg skal kommentere det noe mer isolert sett, sier lederen i NFF Oslo til Johansens utspill. Bråteng ønsker ikke å kommentere om varslingssystemet er for passivt, men mener kretsen har kommet et godt stykke i måten å håndtere og forebygge slike saker. – Jeg synes vi har bedre rutiner og bedre prosedyrer for å håndtere det. Og jeg synes vi er bedre på det forebyggende med tiltaket trygghetsverter. Men så er det slik at vi ikke alltid treffer på riktige kamper å ha trygghetsverter på, sier Bråteng. VG har vært i kontakt med en i støtteapparatet til en av de involverte lagene. Etter at han kom hjem fra kampen, benyttet han seg av varslingssystemet til NFF, men opplevde lite samarbeidsvilje fra forbundet og krets.  – Nå er det fire dager siden hendelsen og fortsatt har ingen ringt meg fra kretsen for å få utfyllende info, så saksbehandlingen må jo være mangelfull, sier han.  Dette mener advokat Johansen sender et uheldig signal og viser at forbundets system ikke fungerer.   – Denne mangelen på handlekraft og forståelse for viktigheten av akutt handling, underbygger viktigheten av å ha rutiner for å sette i gang de riktige tiltakene umiddelbart. Brekker en spiller beinet, blir det ambulanse og legevakt. Utøver en spiller vold som er beskrevet i denne saken, skal anmeldelsen gå like raskt. Det er minst like viktig og selvfølgelig like enkelt, sier han.  Ifølge Lunde i NFF kan forbundet aldri bli gode nok når det gjelder slike voldsepisoder. – Jeg vet ikke om vi har gode nok rutiner. Det er satt ned et utvalg med politi, klubber og andre involverte for å se på det forbyggende og for å se på reaksjonsevnen vår. Men jeg tror vi aldri kan si at «nå er vi gode nok». Johansen er rystet over at en så stor organisasjon fremstår handlingslammet.                                                                                – Jeg frykter at vi igjen vil oppleve spillere som blir utsatt for grov vold. Konsekvensen er at man ikke vil fortsette å drive lagidrett. Hva med foreldre som skal sende barna sine på fotballkamper. Er det trygt om slike hendelser stadig skjer? spør han. – De er et kjempeproblem for fotballen hvis voldelige og aggressive spillere skjønner at de kan oppføre seg slik uten at det får umiddelbare konsekvenser, at det kan skje igjen, fordi de opplever at det er frislipp. Det er her både NFF og klubbene må på banen slik at ungdommen forstår at de ikke kan bruke denne arenaen til å ta ut aggresjon og sinne som overhodet ikke hører hjemme på banen. Lunde vil nå lære av voldsepisoden som skjedde i Oslo. – Vi må ha jevnlige møter med de som er ansvarlige i alle kretsene og spørre om reaksjonsevnen vår er god nok. Vi må se på tempoet vårt. Er det bra nok? Her er det viktig for alle involverte at de kommer kjappe reaksjoner, sier Henrik Lunde.

Summary: Voldsepisode mellom to guttelag i Oslo-fotballen ble politianmeldt flere dager etter hendelsen.

Summary: Advokat Espen Henrik Johansen kritiserer det han mener er passivt varslingssystem og mangelfull saksbehandling

Summary: Tore Jarl Bråteng, daglig leder i NFF Oslo, mener kretsen har gode rutiner for å håndtere og forebygge slike saker.


Fjerner rød asfalt på Tour de Finance etter én uke. Nå får syklistene vikeplikt ved Hjortneskaia.

Syklistene på den kjente ruten «Tour de Finance» har hatt forkjørsvei der de krysser en bilvei. Men natt til onsdag ble den røde asfalten fjernet ved Hjortneskaia. I forrige uke fikk sykkelveien mellom Lysaker og Aker brygge en liten bit med rød asfalt ved Hjortneskaia. Asfalten markerer at syklistene har forkjørsrett. Sykkelveien det er snakk om, er kjent under kallenavnet «Tour de Finance». Dette fordi folk i finansbransjen utgjør en stor del av jobbsyklistene der. Navnet er inspirert av Tour de France. Natt til onsdag fjernes den røde asfalten og vikeplikt-skiltene som sier at vanlig trafikk har vikeplikt for trafikk på sykkelveien. I tillegg kommer det kantstein på bakken som skal markere at syklistene har vikeplikt.  Det skjer bare en uke etter at den røde asfalten ble lagt. – Intensjonen vår var å skape bedre fremkommelighet for syklistene. Vi har gitt syklistene forkjørsrett der sykkelveien krysser bilveien på hele sykkelveien fra Lysaker til Aker brygge. Nå er vi nødt til å fjerne forkjørsretten ved Hjortneskaia. Det sier Øystein Tandberg. Han er seksjonsleder i Statens vegvesen. Frykt for dødsulykke Syklistene kommer i lastebilenes blindsone når lastebilene må stoppe og vente ved vikepliktslinjen ved rundkjøringen. Det fører til trafikkfarlige situasjoner. Det var Norges Lastebileier-Forbund (NLF) som varslet om dette. Fagfolk fra Statens vegvesen har selv vært på stedet og konstatert at dagens ordning er trafikkfarlig. Derfor blir forkjørsretten for syklister i rundkjøringen ved Color Lines brygge fjernet. – Daglig registrerer vi 5000 syklister på denne strekningen. I rushtid er det 1400 i timen. Når lastebilene stoppet for å overholde vikeplikten, havnet flere syklister i blindsonen til lastebilene. Derfor er vi nødt til å endre på dagens kjøremønster, forklarer Tandberg. De farlige situasjonene oppstår når syklister skal inn eller ut av sykkelveien på stedet. Siden lastebilsjåføren sitter et godt stykke over bakkenivå, har lastebiler også blindsone i fronten. NLF har også laget en video som viser at blindsonen er større enn det mange er klar over.  I et brev fra NLF til Veivesenet står det at det er «stor fare for at det skjer en dødsulykke i løpet av kort tid. Lastebilene som kjører ut fra kaia har ingen mulighet til å se syklistene før det smeller». Satt selv bak rattet Norges Lastebileier-Forbund (NLF) har stilt opp med en tungbil på stedet. På denne måten har byggeledere og andre fagfolk selv sittet bak rattet og observert situasjonene. – Burde ikke dere ha tenkt på dette da dere planla krysset? – Vi har gjort alt i henhold til boken, men hadde ikke tenkt på den store blindsonen for lastebilene. Og så er det til tider stor sykkeltrafikk her. Vi har gjort en tabbe. Vi ble rett og slett tatt på sengen. Nå skal vi rette opp i det, svarer Tandberg. – Har dere vurdert andre løsninger for syklister ved dette krysset? – Det går an å lage en bro over krysset eller en kulvert under krysset, men dette er det ikke rom for i reguleringsplanen. Derfor er det vanskelig med andre løsninger akkurat nå, svarer Tandberg. Han regner med at det vil komme reaksjoner fra syklister etter endringen. – Vi er nødt til å gjøre dette av hensyn til trafikksikkerheten, fastslår Tandberg. Og allerede onsdag kveld hadde det begynt å komme kommentarer på Twitter. – Må involvere alle parter Eline Oftedal er generalsekretær i Syklistenes Landsforening. Hun sier at dette er en av de mest sykkel-trafikkerte områder i Norge. – Det er viktig at kryss her er trygge og sikre. Vi ser at Lastebileierforbundet har tatt fatt i dette. De, som vi, er opptatt av å unngå ulykker. Det er et styrkeforhold mellom lastebil og syklist som gjør at det krever svært sikre løsninger for å unngå alvorlige ulykker, sier Oftedal. Hun legger til at denne saken viser at prosessen med planlegging har være dårlig.  – Brukerperspektivet er ikke tatt inn. Statens vegvesen må involvere alle parter i planprosessen før det bygges. Dette håper vi Statens vegvesen lærer av og endrer planprosessene, sier Oftedal. Tandberg ønsker ikke å kommentere kritikken fra Oftedal på nåværende tidspunkt.

Summary: Sykkelveien mellom Lysaker og Aker brygge fikk rød asfalt ved Hjortneskaia. Den markerte at syklister hadde forkjørsrett.

Summary: Natt til onsdag fjernes den røde asfalten, etter bare en uke.

Summary: Årsaken er frykt for dødsulykker, da syklistene kommer i lastebilenes blindsone når de må stoppe og vente ved vikepliktlinja.


Uppgift: Skarpladdad handgranat förstörd vid Israels ambassad

Ett misstänkt farligt föremål har hittats utanför Israels ambassad. Enligt Aftonbladets uppgifter är det en skarp handgranat som kastats in över ambassadens staket. Vid 15-tiden förstörde nationella bombskyddet föremålet. Samtalet kom till polisen vid 13.10 efter att personal på ambassaden gjort upptäckten av föremålet. Enligt uppgifter till Aftonbladet var det en handgranat som kastats in över ambassadens staket. Den bedömdes vara skarpladdad.  – Man har spärrat av ett stort område runt det här objektet, på 100 meter. Det är en insats som är i ett väldigt tidigt skede, sa Rebecca Landberg, presstalesperson vid polisen. Nationella bombskyddet kallades till platsen och förstörde föremålet vid 15-tiden, bekräftar polisen. Aftonbladets fotograf på plats hörde vid tidpunkten en smäll från platsen. Ambassadören: Kommer inte skrämmas I samband med detta kommenterade Israels ambassadör i Sverige, Ziv Nevo Kulman, insatsen på X: ”I dag utsattes vi för ett attackförsök mot Israels ambassad i Stockholm och dess anställda. Vi tackar de svenska myndigheterna för deras snabba agerande. Vi kommer inte att skrämmas av terror.” Ambassadpersonalen har inte behövt evakueras, enligt Rebecca Landberg. Enligt uppgifter till Aftonbladet ska den skarpladdade handgranaten ha kastats in innanför ambassadens staket och hamnat en meter från fasaden. – Hur föremålet har kommit dit kan vi inte säga något om, säger Rebecca Landberg. Enligt Aftonbladets uppgifter har det fattats ett beslut om att alla som arbetar med insatsen ska bära förstärkningsvapen. Polisen har inlett förundersökningar om försök till grov allmänfarlig ödeläggelse och grovt olaga hot.  I nuläget har polisen ingen misstänkt för dådet.  – Nu arbetar vi med att samla in information och uppgifter kring vad som har försiggått i området. Vi genomför en teknisk undersökning, letar efter övervakningskameror som kan ha fångat något och genomsöker området. Sen undersöker vi naturligtvis om det finns vittnen som kan hjälpa till, säger polisens presstalesperson Daniel Wikdahl.  Terrorexperten: ”Djupt problematiskt” Att attackförsöket mot ambassaden kunnat ske trots en ökad hotbild mot israeliska beskickningar är oroväckande enligt terrorforskaren Magnus Ranstorp. – Det är djupt problematiskt att ett sånt här attackförsök har kunnat ske efter att en förhöjd hotbild mot israeliska och judiska mål förelegat sedan krigsutbrottet, säger han. Framförallt pekar Ranstorp på gripandena av utpekade Hamasmedlemmar i Tyskland och Danmark i december, som misstänktes för att ha planerat attacker mot judiska mål.  – Så det finns en hotbild som blivit ännu högre. Den har sin grund i den väldigt spända konflikten på Gazaremsan och det kommer att ta ett tag innan den vänder. Just att en ambassad pekas ut är ovanligt, menar han. – Det är rätt ovanligt att attacker utförs mot just ambassader. Vanligare är att attacker sker mot judiska församlingar och synagogor. – Försöket till attack innebär svagheter för att ambassaden ska fungera och ger signaler om att det finns folk som vill ge sig på den. Vem tror du ligger bakom det här? – Det är svårt att veta och jag vill helst undvika att spekulera i det. Men det är rätt uppseendeväckande om någon kunnat gå förbi ambassaden och kasta in ett föremål utan att någon upptäckt vem det är. Kristersson: Polisen och Säpo utreder Flera reaktioner har kommit efter dagens händelse.  Statsminister Ulf Kristersson (M) kommenterade sent på onsdagskvällen. ”Detta är mycket allvarligt. Ett försök till attack mot en ambassad är en attack både mot dem som verkar där och mot Sverige. Polisen och Säkerhetspolisen utreder vem eller vilka som bär ansvaret. Polisen har nu skärpt bevakningen av ambassaden och av judiska institutioner i Sverige”, skriver han på X. Även Ebba Busch uttalade sig. ”Skakad av uppgifterna om angreppet mot Israels ambassad. Hatet mot Israel skrämmer. Den våldsbejakande extremismen måste stoppas. Otroligt tacksam för svenska polisens snabba ingripande”, skriver Energi- och näringsminister Ebba Busch (KD) på X. Liknande tongångar hördes från Morgan Johansson (S): ”Fruktansvärt att höra om vad som av allt att döma var ett försök till terroristattack mot Israels ambassad. Lyckligtvis kunde det avvärjas, men det är förstås mycket allvarligt. Bra och snabbt agerat av polisen”, skriver han på X. Bevakningen vid ambassader skärps Efter händelsen har polisen nu skärpt bevakningen vid flera ambassader, rapporterar P4 Stockholm.  Polisen vill inte gå in på vilka ambassader det rör sig om, men uppger att det handlar om flera ambassader som ligger i samma område och att man har flera patruller på plats.

Summary: En skarpladdad handgranat kastades över ett staket vid Israels ambassad i Stockholm under onsdagen, enligt uppgifter till Aftonbladet.

Summary: Föremålet upptäcktes klockan 13.10, och förstördes av nationella bombskyddet vid 15-tiden.

Summary: Polisen har inlett en förundersökning om försök till grov allmänfarlig ödeläggelse.

Summary: Israels ambassadör i Sverige, Ziv Nevo Kulman, skriver på plattformen X att man ”inte kommer att skrämmas av terror”.