Uppgifter: Interna MP-rapporten pekar på brister i Stenevis ledarskap

Märta Stenevi avgick som språkrör efter att hon fick ta del av en intern rapport om arbetsmiljöproblem, som tillsattes efter larm om brister kring hennes ledarskap. Aftonbladet erfar att rapporten visar brister som skulle ha försvårat för Stenevi att fortsätta leda partiet. I fredags berättade Märta Stenevi att hon avgår som språkrör i en exklusiv intervju med Aftonbladet. Höstens interna stormar kring språkrörsvalet av Daniel Helldén blev till slut för mycket för henne. – Det som hände i höstas, när det också blev mycket anonymt, sådant som man inte vet hur man ska förhålla sig till och inte vet var det kommer ifrån, det har varit svårare och tagit mer på krafterna, sa Märta Stenevi i intervjun. Märta Stenevi sa också att hon inte kunde vara den ledare hon tycker att partiet behöver. – Jag har ställt upp för att jag har trott att jag har kunnat göra jobbet bäst, men nu tror jag inte det. Då är det bäst att kliva åt sidan. Redan under sommaren 2023 kunde Aftonbladet rapportera att Märta Stenevis vilja att bredda partiet skapade samarbetsproblem med partiets tjänstemän.  Senare på hösten kunde DN rapportera om nya larm om arbetsmiljön kring Märta Stenevi, som då beskrevs som ”ohållbar” i ett mejl som skickats från fackförbunden till valberedningen. Det ledde till att partiet tillsatte en intern utredning på beställning av partistyrelsen för att se över de interna strukturerna. Enligt delar av partiet handlade det om en kupp mot Stenevi i ett försök att få bort henne inför partikongressen i november. Då beskrevs det som att tjänstemännen ville att partiet skulle smalna och fokusera mer på klimatfrågor, tvärt emot vad Märta Stenevi ville. Interna rapporten kan ha påverkat beslutet Källor berättar nu för Aftonbladet att Märta Stenevis hantering av larmen från tjänstemännen under hösten ledde till att även förtroendevalda tappat förtroende för hennes ledarskap. Innan Märta Stenevi meddelade sin avgång  som språkrör i fredags fick hon ta del av resultatet av internutredningen, som nu är klar. Än så länge har partiet inte velat berätta om några detaljer i utredningens innehåll. Men enligt uppgifter till Aftonbladet visar utredningen brister i Märta Stenevis ledarskap som gör det svårt för henne att fortsätta leda partiet. Det är dock oklart vilken effekt det har haft på Märta Stenevis beslut att hoppa av. Till Aftonbladet sa det avgående språkröret att beslutet fattades på grund av att åren som språkrör har varit slitsamma och att höstens interna konflikter har tärt hårt på henne. – Jag kom in sent i politiken och andra kanske har en bättre beredskap för det än vad jag hade. Jag blev lite tagen på sängen av det, sa Stenevi till Aftonbladet i fredags. Kan kalla till extrakongress Nu står Miljöpartiet inför processen att välja ett nytt språkrör som ska ersätta Stenevi. Enligt partiets stadgar kan valet bli av under en ordinarie partikongress, som inträffar 2025, eller på en extrakongress innan dess.  Enligt flera centralt placerade källor innebär Märta Stenevis avhopp att debatten om partiet ska ha ett eller två språkrör åter kan bli aktuell. Ledande miljöpartister som Aftonbladet talat med uppfattar att Daniel Helldén har fått en stark start sedan han blev vald till språkrör i november. Man lyfter fram Helldéns insatser i media som en stor tillgång för partiet, där det blivit tydligt var partiet står i flera frågor – bland annat vad gäller kärnkraften. Men frågan om ett eller två språkrör avhandlades så sent som på kongressen i höstas, där det visade sig att partiet vill se två språkrör. Därför är det troligt att partiet håller sig till modellen med en duo, säger en central miljöpartist. – Partiet har visat tydligt vad man vill. Jag tror inte att jättemånga medlemmar har ändrat uppfattning i frågan bara för att Märta hoppat av.

Summary: I fredags meddelade Märta Stenevi att hon avgår som språkrör för Miljöpartiet.

Summary: Hon har varit sjukskriven under vintern, bland annat på grund av de interna konflikter som skakat partiet.

Summary: Strax före avgången fick Stenevi ta del av en rapport om arbetsmiljöproblemen inom partiet.

Summary: Enligt uppgifter till Aftonbladet ledde Stenevis hantering av höstens larm till att förtroendevalda tappade förtroende för hennes ledarskap.

Summary: Miljöpartiet står nu inför valet att antingen fortsätta med två språkrör, eller ändra upplägg.


Tre Vancouver Canucks-spelare delar på ledningen i NHL:s poängliga.  Elias Pettersson, Quinn Hughes och J.T. Miller står alla på 26 poäng. – Vi älskar att vara där ute, vi tror på oss själva och har ett riktigt bra lag, säger torsdagens matchhjälte Quinn Hughes. Vancouver Canucks vann med 4–3 mot New York Islanders i Brittish Columbia. Quinn Hughes och J.T. Miller gjorde ett mål och två assist vardera. Elias Pettersson gjorde en assist och alla tre Vancouver Canucks-spelarna delar nu på ledningen i poängligan. Brock Boeser som var tredje spelaren med ett mål och två assist i matchen ligger fyra i interna poängligan med 21 poäng. Filip Hronek gjorde Vancouver Canucks fjärde mål och med totalt 17 poäng är han femma i interna poängligan. ”En massiv seger” Med 3–2-underläge inför den tredje perioden vände och vann Vancouver Canucks sedan backen och kaptenen Quinn Hughes gjort 4–3 frispelad av J.T. Miller efter 2.36 av förlängningen. – J.T. Miller såg mig och gjorde en fantastisk passning. Vi vill ha de här stunderna. Elias Pettersson vill ha de här stunderna. Jag vill ha dem. Brock Boeser och Filip Hronek också. Vi älskar att vara där ute. Det är en massiv seger. De här poängen kommer att räknas i mars och april. Det är viktigt att kriga oss tillbaka på det här sättet, säger Quinn Hughes. Alla tre hemmamålen under ordinarie tid kom i powerplay, 3–3-kvitteringen halvvägs in i tredje perioden i spel fem mot tre efter två New York Islanders-utvisningar samtidigt. – Vi har höga förväntningar på oss själva i powerplay med så många bra spelare. Vi har tagit kliv framåt och båda uppställningarna fungerar, säger Quinn Hughes. På de 16 matcherna har J.T. Miller tio mål och 16 assist (+12), Elias Pettersson sju mål och 19 assist (+6) samt Quinn Hughes sex mål och 20 assist (+18). Tårögd av hyllningarna New York Islanders åkte på sin sjätte raka förlust sedan också haft ledningen med 2–0 efter första perioden. Pierre Engvall gjorde sitt första mål för säsongen med ledningsmålet, där landsmannen Sebastian Aho var inblandad i förarbetet med en assist. Tidigare Vancouver Canucks-kaptenen Bo Horvat gjorde sin första match tillbaka i sin gamla hemmaarena efter trejden under förra säsongen. Bo Horvat passade då på att göra 3–1-målet i mitten av den andra perioden. Den 28-årige centern hyllades med en stående ovation och en video på jumbotronen under ett avbrott i den första perioden, han blev märkbart känslosam. Vancouver Canucks blir att räkna med den här säsongen och toppar västra konferensen. ▪▪▪ Philadelphia Flyers tog tredje raka segern när de besegrade Carolina Hurricanes med 3–1 i Raleigh. En efterlängtad seger efter åtta raka förluster mot Carolina Hurricanes. ▪▪▪ Colorado Avalanche körde över Anaheim Ducks med krossen 8–2 i Denver. Fem mål kom i den tredje perioden, stjärnbacken Cale Makar gjorde tre assist i matchen, ryssen Valerij Nichushkin två mål, nysajnade finländaren Joel Kiviranta ett mål och tbvå assist. – Det är så här vi vill spela. Jag har bara väntat på det, säger huvudcoachen Jared Bednar. Fredrik Olofsson gjorde 3–1-målet och Jakob Silfverberg hade en assist till 5–2-reduceringen. Leo Carlsson hade mest speltid bland forwards i Anaheim Ducks med 17.44 men lämnade matchen poänglös.

Summary: Tre spelare från Vancouver Canucks, Elias Pettersson, Quinn Hughes och J.T. Miller, delar på ledningen i NHL:s poängliga med 26 poäng var.

Summary: Canucks vann över New York Islanders med 4-3 i British Columbia, vilket markerade Islanders sjätte raka förlust.

Summary: Det avgörande målet kom från Quinn Hughes, assisterad av J.T. Miller, efter förlängningsperioden.


Mottok over 100 mill. fra staten – anklages for overfakturering

Rusinstitusjonen Vitalis Helse Kragerø anklages for å ha satt pasienter på dyrere behandling enn bestilt. To sykehus ber om at saken granskes. Vitalis Helse Kragerø var den største private rusbehandleren innen fritt behandlingsvalg.  Norske sykehus betalte 122 millioner kroner for behandlingen som pasientene fikk her i fjor.  Selskapet behandlet to typer ruspasienter: Dem som fikk behandling for «bare» rusavhengighet, og dem som også skulle behandles for psykisk lidelse.  Prisforskjellen mellom disse var stor. Den kombinerte rus- og psykiatribehandlingen ga i fjor over 2200 kroner mer i offentlig støtte per døgn.  Et mindretall av pasientene som får denne typen rusbehandling (TSB), har ROP-lidelse (samtidig rus- og psykiatrilidelse), ifølge avdelingsdirektør Jakob Linhave i Helsedirektoratet. Likevel var 87 prosent av døgnene som Vitalis fakturerte sykehusene for i fjor, for den dyreste behandlingen.  – Overfakturering Frode Dunsæd leder avdelingen for rus- og avhengighetsbehandling ved Sørlandet sykehus. Han har reagert på summene de har måttet betale Vitalis.  – Det ser for meg ut som en overfakturering, sier han til E24.  Han krever en gransking av fakturaene fra den private tilbyderen.  Vitalis-direktør May-Elin Nilsen sier de ikke kjenner seg igjen i påstander om overfakturering.  – Vi fakturerer etter diagnoser og hva vi behandler etter gjeldende takster og retningslinjer, sier hun.  Sluttet å henvise pasienter Vitalis Helse Kragerø er den tilbyderen som fakturerte sykehusene for flest rus- og psykiatridøgn i 2022, som er den dyreste av de to døgnbehandlingene.  I 2022 betalte sykehusene 112,8 millioner til Vitalis for denne typen behandling. Dunsæd er ikke alene om å reagere på faktureringen fra Vitalis Helse.  E24 har kontaktet åtte sykehus og Helse Sør-Øst med spørsmål om Vitalis’ bruk av de ulike takstene, og om Vitalis skiller seg ut fra andre tilbydere. Dette har de svart:  – Vi ser en veldig høy andel ROP, som vi ikke kjenner igjen fra våre vurderingsteam, sier Kaia Kvammen, avdelingsleder for poliklinikk TSB og psykose ved Sykehuset i Telemark. Lovisenberg sykehus sier at de ble klar over at Vitalis Helse Kragerø etter «kort tids innleggelse ofte flyttet pasientene» fra ordinær døgnplass, som de hadde gitt pasientene rett på, til dyrere rus- og psykiatribehandling.  «Vi har derfor sluttet å henvise dit», oppgir sykehuset.  – Lite oversikt Vitalis-sjefen sier hun tilbakeviser alle påstander om juks og overfakturering.  Hun sier de har gjennomgått hver enkelt pasient og deres diagnoser og behandling. Hun sier gjennomgangen viser at det er samsvar mellom utført behandling og takster som er brukt, men at tabellen ikke kan trykkes i mediene på grunn av taushetsplikten.  – Oppsummert blir det svært synlig for oss at sykehusene tilsynelatende har lite oversikt over henvisningsdiagnoser, antall inneliggende pasienter og utredningsrutiner, sier Nilsen.  Hun sier deres oversikt viser at mange pasienter er henvist som ROP-pasienter.  Nilsen sier at når Vitalis mottar en henvisning, vil den inneholde en «bestilling» for behandlingen som oftest er omtalt som rusbehandling. I tillegg får de en oversikt over pasientens diagnoser.  – Ut fra henvisningsdiagnoser vil pasientforløpet kodes med aktuell takstkode, sier hun.  – Det kan for oss virke som om sykehusene totalt misforstår begrepene da de har en oppfatning av at pasienter som henvises til «TSB» er synonymt med RB01 (ordinær behandling, journ.anm.).  Nilsen sier de ansatte som behandler og utreder pasientene, ikke har befatning med eller kunnskap om takster og hvilke diagnoser som utløser hvilken takst.  – De har heller ingen økonomiske interesser i dette og er bare dedikerte fagfolk som brenner for faget. Det å bli mistenkt for diagnosejuks er en svært alvorlig påstand fra sykehus som vi anser som gode samarbeidspartnere, som vi har hatt kontakt med gjennom hele driftsperioden.  En «ikke-sak» Nilsen sier også at det er anbefalt å gjøre en ny vurdering av pasienten når den er rusfri.  – Dersom det da fremkommer nye diagnoser, kan dette endre takstkoden. Slike endringer blir tatt opp i evalueringspunktene med henviser, for eksempel ruspoliklinikken ved Sørlandet sykehus, som foregår hver 6. uke. Hun beskriver saken som en «ikke-sak» og sier Vitalis ikke kan se å ha gjort noen feil, men at det er sykehusene som har manglende forståelse for systemet de administrerer.  May-Elin Nilsen sier hun er skuffet over E24s vinkling og sier:  – Dere velger å basere deres uttalelser på et grunnlag fra en offentlig sektor som etter mitt syn helt klart overforbruker «skattebetalernes penger» både på svært dyre takstdøgn, lav kvalitet og ubenyttet kapasitet mot pris. – Har ikke vært kontakt Avdelingsleder Dunsæd ved Sørlandet sykehus sier ROP-begrepet kan tolkes, og at mange ruspasienter også sliter psykisk.  Han har en annen opplevelse av kontakten mellom sykehuset og Vitalis.  – Vitalis er en privat aktør, som har påtatt seg oppdrag, basert på henvisninger. Vi kan ikke finne at Vitalis har vært i kontakt med vår vurderingsenhet for samhandling rundt ting som avdekkes under behandling, sier han. Ifølge Dunsæd har Sørlandet sykehus et høyt presisjonsnivå hva gjelder å vurdere hvilken behandling pasientene har rett til. Han mener det er begrenset hva som kan forklares utfra ulike tolkninger av en henvisning.  Vitalis-direktør May Elin Nilsen sier de kun har kontakt med teamene som vurderer hvilken behandling pasientene skal ha når de tar imot pasientene, og at det er andre ved sykehuset de så holder kontakten med.  Høyest andel rus- og psykiatridøgn Flere behandlingssteder hadde en høy andel rus- og psykiatridøgn. Den høyeste andelen hadde Vitalis Helse Kragerø. – Jeg er usikker på hva som gjør at vi har ulike vurderinger av pasientene, men denne gruppen av ruspasienter er ofte underdiagnostisert eller ikke diagnostisert i det hele tatt, hverken fysisk eller psykisk, sier Nilsen. Dette mener hun kan forklare at rapporteringen av rus- og psykiatribehandling er «langt høyere enn hva henvisningene tilsier».  – Ligger det et økonomisk motiv bak at dere fakturerer for rus- og psykiatribehandling og ikke ordinær døgnbehandling? – Nei, sier Vitalis-sjefen.  Ordningen fritt behandlingsvalg ble lagt ned 1. januar i år. Nilsen sier siste pasient forlot Vitalis 15. oktober.  – Vi mottar fortsatt daglige telefoner fra fortvilte pasienter og pårørende som etterlyser hjelp og hvor de kan få denne, sier hun.  Har ikke gjennomført kontroll Ifølge Sørlandet sykehus mottok de i 2022 fakturaer for rusbehandling fra 12 behandlingssteder. Betalinger til Vitalis Helse Kragerø sto alene for rundt halvparten av det sykehuset betalte til Helfo.  Nå ber Sørlandet sykehus om at Vitalis sin fakturering granskes av myndighetene. Det samme gjør Sykehuset i Vestfold.  Helfo oppgir at de ikke har noen pågående kontroll eller har gjennomført tidligere kontroll av Vitalis Helse Kragerø. Få dagens viktigste økonominyheter her!

Summary: Vitalis behandler to typer ruspasienter: dem med «bare» rusavhengighet og dem med både rusavhengighet og psykiske lidelser. Den kombinerte rus- og psykiatribehandlingen ga i fjor over 2200 kroner mer i offentlig støtte per døgn.

Summary: Avdelingsleder ved Sørlandet sykehus, Frode Dunsæd, har reagert på summene de har måttet betale Vitalis for den dyreste behandlingen, og beskriver det som en overfakturering.

Summary: Sørlandet sykehus og Sykehuset i Vestfold krever at fakturaene fra Vitalis granskes.

Summary: May-Elin Nilsen, Vitalis-direktør, tilbakeviser alle påstander om juks og overfakturering, og sier deres oversikt viser at mange pasienter er henvist som rus- og psykiatripasienter.


Blev godkänd – utan att ha mött en enda patient

200 sekunder har avslöjat omfattande brister på medicinska utbildningar i flera länder i Östeuropa.  Nu berättar studenterna om sina erfarenheter.  En kastades in till en naken kvinna på sin praktik, en annan fick bara titta in genom ett fönster.  ”Mattias”: Kastades in till naken kvinna Mattias betyg räckte inte till läkarutbildningen i Sverige, men de räckte i Polen.  När han kom till University of Warmia and Mazury i polska Olsztyn var tempot så högt att han och hans klasskamrater var oroliga att de inte skulle klara av studierna.  Men snart fick han ett inlogg till en molntjänst där tentorna fanns – med frågor som visade sig vara exakt samma som kom på proven.  – Man struntar helt och hållet i mindre kurser eftersom du vet att det går att fuska, säger han.  Att studera med hjälp av tidigare prov är en känd metod på många universitet, även i Sverige. Men enligt Mattias förnyas aldrig proven. Han har, tillsammans med andra elever, lyft fusket med namninsamlingar, både i brev och direkt kontakt med professorn. Han fick svaret att ansvaret ligger på studenten själv.  – Jag har träffat studenter som skryter om att de inte har öppnat boken.  Men det han var mest besviken över var den undermåliga praktiken. Hans värsta exempel var att han, tillsammans med 10 andra manliga studenter, skickades in för att göra en undersökning på en patient.  – Läkaren bad patienten klä av sig alla kläder. Det var en äldre kvinna som skylde sig och såg väldigt rädd ut. Läkaren sa: varsågod, undersök. Sedan lämnade hon rummet.  – Vi blev stående helt stumma, försökte få fram ord på ett språk vi inte kan. Det kändes oetiskt och obekvämt för alla.  Praktiken på medicinutbildningar i EU och Sverige skiljer sig åt av naturliga skäl. Det har både med kultur och språkförbistring att göra.  Men enligt Mattias var praktiken på hans universitet något helt annat.  – Vi fick vara glada om vi fick se på en operation genom ett fönster. Det praktiska momentet saknas helt i dessa skolor.  Han berättar att det fanns en extern kurs där man självständigt skulle genomföra en praktik. – Men studenter jobbade på restauranger eller icke-sjukvårdsrelaterade jobb. De fick stämplar från pizzerior, och skolan godkände det som en sjukvårdspraktik.  ”Erik”: Visste inte skillnad på ven och artär Erik känner igen problematiken. Vid uppropet på läkarutbildningen i Litauen fick han en usb-sticka av en äldre elev. På den fanns gamla prov sparade, prov som skulle komma att upprepa sig exakt.  Hans klasskamrater såg till att lära sig det som behövdes, utan att öppna kurslitteraturen.  – Fusket på skolan är så pass utbrett att jag har svårt att se hur professorerna eller de anställda inte skulle veta om det.  Under praktiken skulle de få träffa patienter – i stället satt de i en källare och fick teoretiska uppgifter.  – Vi ska träffa människor, vi ska hjälpa dem till en bättre hälsa och försöka behandla deras eventuella sjukdomar. Det gör man inte med papper och pennor, det gör man genom att prata med folk och höra hur de mår. Eriks oro är att han kommer behöva jobba med kollegor som inte kan vad som krävs. Den oron bekräftades när han började arbeta på ett svenskt bemanningsföretag för läkare. Där mötte han en kollega, som också studerat i Litauen, som skulle ta ett blodprov.  – Han visste inte skillnaden på artär och ven, utan trodde att det var samma. Det är den mest basala kunskap du lär dig när du läser anatomi.  ”Peter”: Träffade inte en enda patient Även Peter, som studerade medicin i Riga, fick en usb-sticka med gamla examinationer. De var exakt samma som sedan kom vid provtillfället.  – Det var alltså möjligt att memorera svarsföljderna. Fråga 1, svar A, fråga 2, svar C, och så vidare.  Han berättar om grupper i olika onlineforum där studenter samlar och delar information.  – Jag minns redan under termin ett skrev en elev och frågade om man mot betalning kunde skriva hennes uppsats.  Enligt Peter har flera av hans klasskamrater fuskat på stora, viktiga tentor. – Många studenter ser det som en överlevnadsinstinkt. Tempot är högt, och universitetet tillåter det att pågå.  Praktiken imponerade inte heller. På kardiologikursen skulle de få komma ut till patienter och lära sig att läsa av EKG. Han fick godkänt på kursen utan att träffa en enda patient. – Min stora farhåga är att jag i framtiden kommer mötas av kollegor med enorma kunskapsbrister. När jag hade gått fem år på skolan frågade en klasskompis mig vad ibuprofen är, den aktiva substansen i Ipren. Att efter fem års studier inte veta något så basalt tyder på ett systemfel.  ”Camilla”: ”Varför skulle det inte vara korruption?” Camilla lämnade utbildningen i Litauen efter bara två år.  – Det var delvis på grund av allt fusk. Det fanns ingen garanti på att det jag lärde mig var korrekt. Medicin är ju en specifik kunskap.  Enligt henne fanns det inte heller utrymme att säkerställa om man hade förstått kursmaterialet rätt. Men hon vågade inte säga någonting.  Att studera utomlands är inte gratis. Camilla var, likt många andra svenskar, redo att betala över en halv miljon kronor - enbart på avgifter till skolan.  Det blev bara något år, och pengarna har hon inte fått tillbaka.  – I ett land där det finns så mycket korruption, varför skulle det inte ta sig in i utbildningssystemet?

Summary: Svenska studenter på medicinutbildningar i Östeuropa avslöjar omfattande fusk och undermåliga praktikpass

Summary: Inlärning genom gamla tentor på USB-stickor, fusk på prov och praktikperioder där elever inte ens sett patienter

Summary: Oro för framtida kollegor med bristfällig medicinsk kunskap och oförmåga att praktiskt arbeta med patienter


Onsdag kveld styrtet redningshelikopteret. Tirsdag øvde det med Røde Kors-båt i Byfjorden.

Bristow-helikopter med seks om bord ble meldt savnet 17 minutter etter øvelse onsdag kveld. Røde Kors-båten «Bjørgvin» var onsdag på vei ut til det savnede Bristow-helikopteret for å bistå i søket.  De snudde da alle seks om bord på helikopteret var tatt opp. En av personene døde onsdag kveld, melder politiet. Et døgn tidligere øvde Bristow-helikopteret med Røde Kors-båten «Bjørgvin» i Byfjorden. Det var en helt typisk øvelse, ifølge fartøysjef Fredrik Aksnes på «Bjørgvin». – Det er en type øvelse vi har hatt mange ganger, der redningshelikopteret heiser ned en redningsmann og utstyr, og så heiser de opp igjen. Vi øver på å transportere utstyr til og fra båt, sier Aksnes. Øvelsen forløp helt uten dramatikk. Rett før ulykken onsdag kveld øvde mannskapet på redningshelikopteret igjen. Denne gang med et frakteskip fra bergensrederiet Wilson.  – Det er utrolig trist når slikt skjer. Vi tenker på dem om bord og familiene deres, og håper dette går så bra som det kan gå, sier driftssjef Thorbjørn Dalsøren i Wilson Ship Management. Han forteller at ett av deres fartøy, «Wilson Twisteden», fikk et oppkall over VHF-radioen fra helikopteret onsdag kveld, om at de ønsket å gjennomføre en øvelse med båten.  – Vi stiller alltid vår flåte til disposisjon når søk– og redningshelikopter ber om lov til å øve på oss.  Skipet lå da i Herdlafjorden, mellom Herdla og Kollsnes.  AIS-data viser at helikopteret skal ha kommet sørfra og lagt seg rett over skipet klokken 18.53 onsdag kveld. Siden fulgte det med cirka ni knops fart sørøstover i fjorden.  Dalsøren har snakket med kapteinen om bord på skipet, som har fortalt at øvelsen besto i at mannskapet på helikopteret vinsjet personell og en båre ned på skipet deres, før de heiste seg opp igjen.  Han sier øvelsen ble gjennomført uten avvik.  – Alt gikk fint, så vidt vi kunne se.  Da øvelsen var avsluttet, fløy helikopteret videre vestover, sier han.  AIS-data viser at helikopteret skal ha satt kursen mot vest og passert land rett nord for Misje klokken 19.24. 17 minutter senere, klokken 19.41, ble nødpeilesenderen utløst vest av Sotra, ifølge Hovedredningssentralen.  En stund etter det igjen slo Hovedredningssentralen alarm. Da alarmen gikk var «Wilson Twisteden» fortsatt i Herdlafjorden. Wilson har mer enn 130 skip som seiler rundt i hele Europa. Dalsøren sier det skjer relativt ofte at redningstjenestene ber om å få øve med dem.  – Det sier vi ja til, for det er de som hjelper våre sjøfolk når ingen andre kan hjelpe dem. Dette går inn på oss, sier han.

Summary: Et Bristow-helikopter med seks om bord ble meldt savnet kort tid etter en øvelse.

Summary: Røde Kors-båten «Bjørgvin» var på vei for å bistå i søket, men snudde da alle seks fra helikopteret ble funnet.

Summary: Helikopteret hadde øvd med «Bjørgvin» dagen før og et frakteskip fra Wilson samme dag, begge øvelsene forløp uten dramatikk.

Summary: Nødpeilesenderen ble utløst vest av Sotra 17 minutter etter at øvelsen med frakteskipet var over.


Rafah-overgangen åpnet: – Kjempestort press

Flere tusen har blitt drept i luftangrep på Gazastripen siden Hamas’ terroraksjon mot Israel. Onsdag åpnet den eneste veien ut til Egypt. Rafah er en av tre grenseoverganger ut fra Gazastripen, og er lokalisert helt sør i området på grensen til Egypt. De to andre overgangene grenser til Israel, der Erez ligger i nord og Kerem Shalom i sør, skriver Faktisk. De to grenseovergangene til Israel har blitt stengt etter Hamas’ terrorangrep den 7. oktober. – Hvorfor åpner de ikke bare grensen mellom Gazastripen og Egypt? – Det er flere grunner som forklarer det. Ett punkt er at Egypt har vært partner med Israel i blokaden av Gaza, forklarer førsteamanuensis Kjersti G. Berg ved NLA Høgskolen. Ingen nordmenn ute Det har vært kaotisk på grenseovergangen ved Rafah siden Israel startet angrepene på Gazastripen etter Hamas-angrepet 7. oktober.  Flere tusen utenlandske borgere prøver å komme seg ut, men grensa har vært stengt frem til onsdag. Da fikk 345 utlendinger eller palestinere med dobbelt statsborgerskap reise til Egypt. 76 skadede ble også fraktet ut av Gaza, ifølge palestinske myndigheter. Det er kun mulig å krysse grensen fra Gaza til Egypt for personer som er godkjent av relevante myndigheter, opplyser det norske Utenriksdepartementet (UD). De skriver at de har fått beskjed om at borgere fra flere land trolig vil få tillatelse til å krysse grensen mellom Gaza og Egypt de kommende dagene. – Vi vet foreløpig ikke når de første nordmennene kan reise ut, men vi er fortalt at vi vil bli kontaktet i forkant. Det ser ut til at dette vil skje puljevis. Så snart vi vet mer, vil vi informere norske borgere i Gaza, sier pressevakt Siri Svendsen i UD. Følg utviklingen i Israel/Gaza-konflikten her. Strenge regler Intensjonen med grenseovergangen var at den skulle være betydelig i bruk, men siden Hamas kom til makten på Gazastripen har den blitt snevret inn. I juni 2007 innførte nemlig Israel og Egypt en blokade av Gazastripen. Det vil si at de begrenset vareinnførsel og kryssing av grenser.  Faktisk skriver at det har vært strenge restriksjoner for utreise for folk bosatt i Gaza siden Hamas tok over.  Berg peker på at Egypts president Abdel Fattah el-Sisi er en uttalt Hamas-motstander, og at Sisi har egne nasjonale interesser i å ha kontroll over grensen. – I 16 år har dette partnerskapet mellom Egypt og Israel eksistert, der Rafah er den ene overgangen Egypt har kontroll over. De har nøye vurdert hvilke palestinere som kan passere inn og ut, og hvilke varer som kan komme inn og ut. Vil ikke ta imot – Egypt ønsker helt klart ikke å ta imot hundretusenvis av palestinske flyktninger. Det er en politikk som Egypt fører av egen interesse, men de vil heller ikke bli sett på som noen som hjelper Israel med å fordrive palestinere, sier Berg. Hun forteller at også angrepene mot grenseovergangen har vært et problem for Egypt. – I løpet av de to første ukene siden Hamas’ terrorangrep, bombet Israel nær grenseovergangen flere ganger. Så Egypt hadde også det som forbehold mot å åpne, og viste til logistikkproblematikk, ødelagte veier, og personell og deres sikkerhet. Massivt press Åpningen av grenseovergangen onsdag kommer etter flere uker med internasjonalt press, og et meglingsarbeid ledet av Qatar. Til slutt ble man enige om at skadede palestinere som trenger medisinsk behandling, utlendinger, og palestinere med doble statsborgerskap får reise ut av Gazastripen. – Det har vært et kjempestort press på Egypt for å åpne grensen, og for å slippe inn humanitære konvoier, forklarer Berg. På listen over personer som har fått forlate Gazastripen, er det blant annet 22 ansatte i Leger uten Grenser. Organisasjonen melder at de har et nytt team klart for å reise inn «så snart situasjonen tillater det».  – Det er uansett en situasjon med ekstremt begrenset tilgang på hjelp. Den begrensede humanitære hjelpen som slipper inn, er uten tvil ikke nok. Det er våpenhvile som trengs mer enn noe annet, sier Berg. Store sivile tap 8805 mennesker er drept i israelske luftangrep mot Gazastripen siden 7. oktober, mens 21.543 mennesker er registrert såret, ifølge Gazastripens helsedepartement. Blant de drepte er over 3500 barn. – Grensen er stengt, så de kan ikke flykte, men dersom den var åpen er det også en enorm frykt for at de aldri får komme hjem igjen, sier Berg. – Det er jo en lang historie med fordrivelse som ikke starter den 7. oktober, understreker hun.  Hun viser til fordrivelsen av palestinere under den israelske statsdannelsen i 1948, og konsekvensene av Seksdagerskrigen i 1967. Under Seksdagerskrigen erobret Israel Sinaihalvøya og Gazastripen fra Egypt, Vestbredden med Øst-Jerusalem fra Jordan og Golanhøydene fra Syria. Den endte med en fullstendig militær seier for Israel, og førte til en ny strøm av palestinske flyktninger, rundt 300.000, etter den første flukten i 1948 (SNL). Se VG forklarer: Dette er Gaza

Summary: Grenseovergangen Rafah åpnet onsdag, og 345 utlendinger og palestinere med dobbelt statsborgerskap og 76 skadede ble fraktet ut av Gaza

Summary: Ekspert peker på flere grunner til at Egypt ikke har villet åpne grenseovergangen

Summary: Egypt åpnet grensen etter internasjonalt press


Frykter deepfakes: NRK-kontorer våger ikke lenger vise lesernes bilder

Etter at NRK Sørlandet ble lurt, har to NRK-kontorer valgt å slutte helt med å vise lesernes bilder. – Et nederlag, sier VG-redaktør Gard Steiro. Kvaliteten på KI-genererte falske bilder blir stadig høyere, og terskelen for å lage dem blir lavere for hver uke som går. Alt som trengs er noen få ord om hva man ønsker avbildet.  Et reklamebyrå benyttet seg av metoden for å teste NRKs beredskap og rutiner under det voldsomme snøfallet på Sørlandet i januar. Resultatet ble at rikskringkasteren presenterte et helt falskt foto som ekte. Seernes bilder er viktige i de regionale NRK-sendingene. Ivrige amatørfotografer får gjerne vist frem bilder fra både lokalt dagligliv og dagens vær til slutt i sendingen. Etter lureriet har NRK Sørlandet sluttet å vise slike bilder. Fra 15. mars bestemte også NRK Østlandet seg for ikke lenger å vise dem. Journalisten.no omtalte saken først. Under et seminar på Stortinget om problemene kunstig intelligens (KI) skaper for demokratiet, omtalte VGs sjefredaktør Gard Steiro beslutningen som en fallitterklæring. Overfor Aftenposten påpeker han at det er viktig å formidle lesernes bilder. – Ved å slutte med å viderebringe bilder fra leserne signaliserer vi at vi ikke klarer å verifisere om bildene er ekte eller ikke. Det mener jeg er et nederlag. Bilder og video fra publikum har alltid vært en del av norsk journalistikk. Vår jobb er nettopp å verifisere bilder, sier Steiro. – Kan miste mye Sjefredaktøren vedgår at det ikke er en enkel oppgave å sikre at alle bilder er ekte. Det finnes pr. i dag ikke pålitelige verktøy som automatisk kan avsløre falske bilder. – Enn så lenge har vi bildesjefer og fotografer til å gjøre dette. Om norske lokalaviser skulle gjort det samme som NRK, ville man mistet mye gjengivelse av dagliglivet i pressen, tror Steiro. Under Stortingets seminar påpekte UiO-professor Petter Bae Brandtzæg at det innen to år ventes at 90 prosent av alt innhold på nettet vil være generert av KI. – Internett vil på mange måter bli en søppelplass. De redaktørstyrte mediene vil da få en mye større betydning. Derfor må vi satse på dem, sa han. Kan helt forsvinne Etikkredaktør Per Arne Kalbakk i NRK forteller at redaktørene har diskutert saken, og at det nå er opp til den enkelte redaktør i NRK å avgjøre om leserbilder skal vises. – Det er klart det er synd hvis vi mister lesernes værbilder, men det må være opp til den enkelte redaksjon og redaktør å vurdere om de har ressurser til å sjekke dem, sier Kalbakk.  Foreløpig har NRK-kontorene ikke blokkert alle seerbilder, bare bildene som vises uten kommentar til slutt i sendingene. Spørsmålet er hvordan det vil gå med resten av seerbildene dersom utviklingen fortsetter. – Det er absolutt en potensiell fare for at vi helt kan miste seernes bilder. Det vil være dumt, for folk flests blikk og bilder fra hele landet er en del av den virkeligheten vi skal speile. Mitt håp er at det ikke går slik, men det avhenger av at vi klarer å jobbe godt nok med rutiner og verktøy for verifisering. – Burde dere ikke skjønt at det var noe som ikke stemte med bildet av kvinnen i bikini i snøen? – Det er lett å si i ettertid. Men folk finner på mye når de vil at bildene deres skal bli spredt, sier Kalbakk. Aftenposten fortsetter Aftenposten vil fortsette å be om tips og bilder fra leserne, forteller utviklingssjef Jostein Ihlebæk. – Det er viktig for oss med et bredt tilfang av kilder og bilder, selv om ny teknologi gjør at vi må skjerpe rutiner og bevisstheten rundt verifisering ytterligere. Vi ser at dette fagområdet blir enda viktigere i årene som kommer, påpeker Ihlebæk.

Summary: To NRK-kontorer har sluttet å vise leserbilder etter at de ble lurt med et falskt bilde.

Summary: VGs sjefredaktør Gard Steiro kaller avgjørelsen et nederlag, og påpeker viktigheten av å formidle lesernes bilder.

Summary: NRKs etikkredaktør Per Arne Kalbakk sier at det er opp til hver enkelt redaktør om de vil vise leserbilder.


Oslo kommune i overraskende e-post: «Mangler penger»

OPPSAL (VG) En av Norges største breddeklubber ble etterlatt med en «ubrukelig og helsefarlig» fotballbane for barn og ungdom fordi Oslo kommune gikk tom for penger. – Det er en tragedie, sier Oppsal-leder Jørgen Grydeland (34) til VG. Etter å ha kjempet i flere år for å få rehabilitert klubbens nierbane, hadde Oppsal IF Fotball fått plass i budsjettet til Oslo kommune for inneværende år.  Bymiljøetaten (BYM) startet også gravearbeid på klubbens nedslitte kunstgress. Oppsals 1100 spillere skulle få bedre treningsmuligheter etter om lag et tiår med det klubben betegner som en utdatert bane på Trasop kunstgress og fortvilende anleggskapasitet.  Plutselig merket daglig leder at gravemaskinene var forsvunnet og igjen lå en rekke hull i banen, ifølge Oppsal-sjefen, som etter hvert skal ha tatt kontakt med kommunen. – 15 dager senere får jeg et svar fra en prosjektleder i Bymiljøetaten, sier Grydeland og viser VG en e-post fra Oslo kommune: «BYM har utfordringer med midler for alle kunstgressbaner i 2023. Derfor har BYM valgt å utsette visse prosjekt til neste år. Trasop er utsatt til neste år. Det er trist, men BYM mangler penger. Trasop blir ferdig neste år.» Grydeland vender blikket fra PC-skjermen mot VGs journalist. – Jeg ble så ekstremt skuffet. Hele klubben ble skuffet. Arbeidet var jo startet, men Bymiljøetaten gjorde graveprøver og fant ut at det ville koste mer enn det var budsjettert med. 34-åringen, som er født og oppvokst bare noen meter fra banen, anslår at det var seks hull på tre ganger tre meter etter at maskinene hadde gravd i kunstgresset. – Nå har vi lappet det sammen slik at de aller minste i klubben kan være der. For vi har ikke plass til dem andre steder. Det kunne vært en perfekt bane. En stor nierbane. Det kunne vært en drøm. Nå er den i stedet ubrukelig og helsefarlig, sier han. I en e-post til VG opplyser Bymiljøetaten at kostnadene til rehabilitering av banen på Oppsal er estimert til 16 millioner. Bymiljøetaten hadde planlagt å gjennomføre 13 kunstgressbane-prosjekter i fjor. «På grunn av sterk prisvekst i markedet ble det i løpet av året klart at budsjettmidlene ikke var tilstrekkelig til alle banene. Tre av prosjektene ble derfor besluttet utsatt, deriblant banen på Trasop.» Ifølge Bymiljøetaten var ikke selve rehabiliteringen av Trasop-banen påbegynt, men grunnundersøkelser ble gjort.  Samtidig bekrefter etaten at budsjettbehovet for banen på Trasop er innrapportert til byrådsavdelingen. Klubben bruker nå én fullskala elleverbane og én syverbane til klubbens 90 lag. I sommerhalvåret har Oppsal tilgang på ytterligere noen småskala-flater, ifølge Grydeland. I bydelen Østensjø bor det over 50.000 mennesker. Rundt 20.000 av dem er i Oppsal. – Det står i e-posten at «Trasop blir ferdig neste år». Tror du det? – Den blir ikke ferdig, nei. Er du gal? Det er jo ikke satt av en krone i budsjettet. VG skrev onsdag at hverken det forrige eller det nye byrådet har bevilget penger til rehabilitering av kunstgress eller nye fotballbaner i Oslo i 2024. Grydeland reagerte kraftig da han fikk høre om innstillingen i 100-milliardersbudsjettet til det nye byrådet med Høyre og Venstre, hvor Eirik Lae Solberg (H) er byrådsleder. – Eirik Lae Solberg gikk til valg på at han syntes Ap gjorde en dårlig jobb med idretten. Det første vi får servert av et nytt byråd er null kroner. Det er det verste sviket mot Oslo-idretten noensinne fra det nye byrådet. Konfrontert med uttalelsen fra Oppsal-lederen, erkjenner Lae Solberg at det er et klart behov for flere kunstgressbaner i Oslo. – Det er også et stort behov for å rehabilitere flere kunstgressbaner. Grydeland retter imidlertid «baker for smed» med kritikken sin. Han burde rette skytset mot Ap-byrådet som nettopp har gått av for at de ikke bevilger en krone til rehabilitering av kunstgressbaner i et budsjett de jobbet med i seks måneder, sier Lae Solberg til VG. – Vi hadde tre uker på oss til å endre budsjettet de la fram og rakk dessverre ikke å endre dette. Det blågrønne byrådet vil satse på idretten, men det tar dessverre mer enn fem uker å snu den passive idrettspolitikk som har vært ført gjennom mange år. Se hva tidligere idrettsbyråd svarer lenger ned i saken. I Oppsal beskriver klubbens daglige leder at anleggskrisen rammer medlemmene hardt.  – Aktiviteten vi kan tilby er veldig begrenset. Vi må nå si nei til barn. Vi kan egentlig ikke starte opp flere kull. Vi har i utgangspunktet ikke plass til flere barn og unge, sier Grydeland. – Hvor nære er dere ved å si nei til barn som vil spille fotball i Oppsal? – Det er vi egentlig langt forbi. Vi har én elleverbane på 1100 medlemmer. Det er et hinsides puslespill for å prøve å få det til å gå opp. Du kan jo bare gjøre regnestykket. Det er klin umulig. Les også: Hasle-Løren sier nei til barn i Oslo-fotballen: – Helt katastrofalt – Hvordan opplever du arbeidet med å få forbedret banekapasiteten?  – Det er en historie i seg selv. Det er et umulig system. Du er en kasteball i et byråkratisk sirkus hvor du aldri når frem. Til slutt føler du at alt du skriver og ber om ender tilbake hos deg selv. – Med befolkningsveksten som er ventet i Oslo og problemene dere har, hvordan ser det ut for dere om fem til 10 år hvis det ikke skjer en endring? – Jeg ser ekstremt mørkt på det. Vi vokser og vokser, men det er ingen planer for idrettsanlegg. Det er et totalt kapasitetsproblem, og spesielt for fotballbaner. – Hvordan ville du løst anleggskrisen i Oslo-idretten? – Hvis ikke Oslo skal bli en helt forferdelig by på sikt, må politikerne omprioritere og sette av nok midler. Det holder ikke med 200 millioner til rehabilitering. Vi snakker om en helomvending. De er nødt til å se verdien idretten utgjør. I ytterste konsekvens vil mangelen på tilbud bety økt kriminalitet og sosiale utfordringer, mener Oppsal-lederen. – Idretten har også selv et ansvar med å velge ledere som faktisk tør å mene noe om dette og som setter press på politikere og de beslutningstagerne som styrer fordelingen av penger. Les også: Nedslående beskjed for Oslo-fotballen: Får null av 100 milliarder Omar Gamal (SV) var idrettsbyråd i Oslo fra 2020–2023 og har tatt del i Oppsal-saken. I september var SV-politikeren med på å legge frem et budsjettforslag for 2024, måneden før Høyre og Venstre overtok makten i Oslo. Gamal forklarer at han ikke husker detaljene i helomvendingen på Oppsal. – Det er ikke uvanlig at baner kan bli utsatt fordi man trenger mer penger, men da bevilger man de pengene i neste års budsjett etter at Bymiljøetaten har spilt inn hvor mye mer penger de trenger. Det gjør man i tilleggsinnstillingen, noe det nye byrådet ikke har gjort, sier Gamal til VG. – Fikk ikke dere selv den innstillingen fra Bymiljøetaten, om hvor mye penger som må til for å rehabilitere banen til Oppsal, før dere leverte budsjettet for 2024? – Det husker jeg ikke, og jeg har ikke de dokumentene lenger. Det er det byrådsavdelingen som har. Men dette er en klassisk ting vi hadde spilt inn i tilleggsinnstillingen til budsjettet, hvor man har mer oversikt og handlingsrom. – Men du husker ikke om du så det innspillet fra Bymiljøetaten da dere jobbet med budsjettet? – Nei, det husker jeg ikke. Vi får inn masse innspill fra etatene. Byråden husker ikke alle små budsjettoverskridelser. Gamal lover samtidig å argumentere for at Oppsal likevel skal få penger i 2024 til rehabilitering av nierbanen. Bystyret skal behandle og vedta budsjettet før jul. – Her har byrådet hatt friske midler, uten å prioritere idrettsanlegg. Det nye byrådet må ta ansvar og slutte å skylde på alle andre, sier Oslos nylig avgåtte idrettsbyråd. Les også: TV-profil Lars Tjærnås beskylder politikerne for svik

Summary: Oppsal IL ble etterlatt med en «ubrukelig og helsefarlig» fotballbane for barn og ungdom fordi Oslo kommune gikk tom for penger.

Summary: Bymiljøetaten (BYM) startet gravearbeid på banen.

Summary: Kommunen har ikke satt av penger til rehabilitering av kunstgressbaner i 2024.

Summary: Anleggskrisen begrenser aktivitetsmulighetene og klubben kan i utgangspunktet ikke starte opp flere kull.

Summary: Politikere må omprioritere for å løse anleggskrisen, ifølge Oppsal-lederen.


Agentkrig om Sverre (16) – bruker fortsatt pappa som rådgiver

Sverre Nypan (16) storspiller for RBK om dagen. Det gjør at agenter fra hele verden ringer til pappa Arne.  – Det er klart at det er veldig mange henvendelser. Veldig mange. Men det er veldig artig, sier Arne Nypan og humrer.  Sverre Nypan fyller ikke 17 før godt inn i adventstida, men har likevel blitt et fast navn i RBKs lagoppstilling. Det vekker oppsikt blant store klubber – og store agenter.  – Det har kommet veldig mye de siste månedene etter at han har spilt mye for Rosenborg. De agentene som ringer kommer fra stadig større og mer seriøse agentselskap. I starten var det mange norske agenter, men nå har også de som har de største spillerne i verden meldt seg på, sier pappa Nypan til VG.  Han vil ikke si noe om hvem som ringer, men sier de ringer både på vegne av klubber og seg selv. Enn så lenge har det ikke kommet noe konkret tilbud.  Arne Nypan er til daglig administrerende direktør i Sparebank 1 Regnskapshuset SMN. Fram til nå har han også tatt imot henvendelser på vegne av sønnen. Nå nærmer det seg at sønnen må skaffe seg en agent.  – Akkurat nå føler jeg ikke noe behov for det. Med en gang det er aktuelt å gå til utlandet så må vi se på en samarbeidspartner. En som er mer inne i det enn jeg er. Så det er et spørsmål om tid før vi velger en som representerer Sverre, sier Nypan.  16-åringen har kontrakt med Rosenborg ut 2025. Spillere under 18 år har ikke lov til å skrive lengre kontrakter enn tre år.  Nå sier pappa Nypan at det ikke er uaktuelt å forlenge den med nok ett år.  – Vi ønsker å være tålmodige. Vi har veldig tro på det at han nå får erfaring i Eliteserien. Skal han dra så skal det være en klubb som betaler penger for ham og ikke som bosman-spiller. Da vet vi at klubben mener alvor og vil være tålmodig, sier Nypan.  – Så synes vi at når Rosenborg viser at de vil investere i han, så er det rettferdig at det skal sitte igjen med en oppside. Vi har ikke tenkt så mye på forlengelse nå, men vi er ikke redd for å ha en lang kontrakt på ham, sier Nypan.  Da VG snakket med Sverre Nypan selv om oppmerksomheten for noen uker siden, var det en svært rolig unggutt som svarte.  – Jeg har en far som tar seg av det aller meste. Jeg klarer å skjule meg fra det styret der og legger egentlig ikke merke til det. Jeg synes han gjør en bra jobb, så er det mer opp til han om jeg skal bytte agent eller ikke. Akkurat nå trenger jeg ikke agent uansett, sier Nypan.  Rosenborg møter Hearts til returoppgjør i 3. runde av kvalifiseringen til Conference League torsdag. Kampen ser du på VG+ Sport.  Rettelse: VG skrev først at Arne Nypan er administrerende direktør i Sparbeank 1 SMN. Det riktige er at han er direktør i Sparebank 1 Regnskapshuset SMN. Feilen ble rettet 09.56, 14.08.23.

Summary: 16-årige Sverre Nypan har gjort seg bemerket i Rosenborg. Det gjør at store klubber og agenter fra hele verden henvender seg til hans far, Arne Nypan.

Summary: Sverre Nypan har kontrakt med Rosenborg frem til 2025. Spillere under 18 år kan ikke inngå kontrakter på over tre år, men Arne Nypan indikerer at de kan se for seg å forlenge kontrakten med et år til.

Summary: Faren har håndtert henvendelser på vegne av sønnen så langt, men ser snart behovet for å ansette en agent.

Summary: Sverre selv er fokusert på sin prestasjon i Rosenborg, og lar faren håndtere oppmerksomheten fra agenter og storklubber.


Tromsø-måling: Ap-Gunnar mot fire nye år

TROMSØ (VG) Gunnar Wilhelmsen (Ap) ligger an til fire nye år som ordfører i Tromsø, viser VGs lokale måling for Nord-Norges største by. Arbeiderpartiet går fram med nesten syv prosentpoeng siden 2019, til 25,7 prosent oppslutning. Det er tall Ap-leder Jonas Gahr Støre bare har kunnet drømme om på nasjonale målinger de siste par årene. – Det var klare tall: Et tydelig rødgrønt flertall i Tromsø, sier en godt fornøyd Gunnar Wilhelmsen til VG. Ordføreren forteller at han hadde håpet på en rask rypejakt søndag, men etter anbefaling fra rådgiverne skal han heller fortsette valgkampen helt inn.   Den store taperen i Tromsø er Senterpartiet, som kan miste to av tre velgere fra forrige kommunevalg. Partiet går tilbake fra 11 prosent i 2019, til 3,7 prosent oppslutning nå.  – Gunnar Wilhelmsen kan bli den eneste storby-ordføreren som klarer å snu Arbeiderpartiets og Jonas Gahr Støres nasjonale velgerflukt, sier valgforsker Jonas Stein ved Universitetet i Tromsø til VG. Koalisjonen rundt Ap-ordføreren fra 2019-valget - Ap, SV, Sp og MDG - beholder flertallet i kommunestyret i denne ferske målingen, som er tatt opp helt fram til onsdag.  De kan samlet få 22 av 43 plasser i Tromsøs kommunestyre. – Sp i Tromsø er tilbake til normalt nivå fra årene før 2019, sier Stein. Makt-joker Men Sp-kan også bli makt-jokeren i Tromsø-politikken, ifølge Anne Berit Figenschau, Høyres ordførerkandidat i Tromsø: – Slik jeg leser målingen, vil det være Sp som sammen med de usikre velgerne som vil avgjøre om Tromsø får et borgerlig styre hvor folk sitter igjen med mer av sin egen inntekt. Eller om de vil gi Ap og Gunnar Wilhelmsen muligheten til å fortsette å ese ut kommunen, sier Figenschau til VG. Hun viser til at Sp lokalt har sagt at de også kan samarbeide med borgerlig side i Tromsø. – Så dette er ikke avgjort. Gunnar Wilhelmsen må kanskje velge mellom Sp og Rødt, legger hun til.  Men Wilhelmsen heller ishavsvann i blodet på utfordreren:  – Jeg har ingen tro på at Sp skal hoppe over. Vi har samarbeidet fantastisk i denne perioden, og torsdag ettermiddag skal jeg ha et felles arrangement med Sandra Borch, sier ordføreren. – Hvordan forklarer du Aps fremgang i Tromsø? – Vi får tillit for at vi har gjort det vi sa før forrige valg. Vi har rettet opp økonomien i samarbeid med de ansatte. Vi sto for trygg økonomisk styring gjennom pandemien, mens Høyre inviterer til borgerlig kaos og har snakket ned de ansatte, sier Gunnar Wilhelmsen.  Frp bykser fram  På borgerlig side er det Fremskrittspartiet som vokser mest:  Partiet ligger an til å nær doble sin oppslutning fra 2019 og lander på 16,2 prosent på denne målingen. – Nok ei kjempemåling for oss!  Bjørn-Gunnar Jørgensen (Frp) jubler for et knallresultat for Frp.  Frp konkurrerer dermed hardt med Høyre (17,1 prosent) om å være Tromsøs nest største parti. – Vårt budskap er helt tydelig: Bompengene må bort. Vi står på til siste slutt.  – Hvordan skal dere klare å samarbeide med Høyre, når dere er så uenige om bompenger? – Vi ønsker et skifte - så det står ikke på oss. Men vi har en sak vi aldri gir oss på: Bompengene må bort. Det må Høyre akseptere. Protestlisten «Nei til bompenger i Tromsø», laget av den tidligere Frp-politikeren Jan Blomseth, går fra et brakvalg i 2019 til å forsvinne ut av kommunestyret på denne målingen. – Folk ser at de må stemme på originalen, som også har folk til å kjempe vår sak på Stortinget, sier Jørgensen.  Høyres Anne Berit Figenschau håpet å få flertall med Frp, Venstre og KrF, men telleverket stopper nå på 17 plasser til sammen i kommunestyret.  Tema bompenger – Frp har markert seg som en knallhard motstander mot bompenger i Tromsø. Det får de nå betalt for, selv om det har skapt splid på borgerlig side. Frp har tatt rollen fra «Nei til bompenger» som mister sine fire plasser i kommunestyret, sier Jonas Stein.  Noen av disse velgerne kan være plukket opp av nykommeren INP, som får 4,9 prosent og to mandater i kommunestyret. INP har også markert motstand mot bompenger.  – Debatten om Melkøya og kraft slår også inn i Tromsø-politikken. Man må huske at Nord-Norge er ett felles prisområde for strøm, sier valgforskeren.

Summary: Sittende ordfører i Tromsø, Gunnar Wilhelmsen (Ap) kan få velgernes tillit til en ny fireårsperiode, ifølge VGs nye måling.

Summary: Arbeiderpartiet har hatt en fremgang på nesten syv prosentpoeng siden 2019 og har nå en oppslutning på 25,7 prosent.

Summary: Senterpartiet er målingens store taper, som har gått tilbake fra 12,5 prosent oppslutning i 2019 til 3,1 prosent nå.

Summary: Koalisjonen som støtter Wilhelmsen—Ap, SV, Sp og MDG—ser ut til å beholde flertallet i kommunestyret.

Summary: Fremskrittspartiet har den største veksten på borgerlig side, og kan nesten doble oppslutningen fra 2019 til 16,2 prosent.

Summary: Lokale spørsmål som motstand mot bompenger og debatten om Melkøya og kraft kan påvirke velgernes adferd i Tromsø.


Nato øker presset på Tyrkia: Må slippe Sverige inn

BRUSSEL (VG) Tålmodigheten med Tyrkia, som fortsatt ikke vil slippe Sverige inn i Nato, er i ferd med å ta slutt i Brussel. Neste steg kan bli å erklære avtalen som Sverige og Tyrkia inngikk i juli, for brutt, ifølge VGs opplysninger.  29 Nato-land har godkjent Sverige som nytt medlem. Men hverken Tyrkia eller Ungarn har levert, trass i klare løfter om at Sveriges medlemskap i Nato skulle godkjennes nå i høst.  Nå varsler forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) at han vil adressere Tyrkia direkte i Brussel denne uken: – Vi har svært klare forventninger om at man nå, i løpet av kort tid, vil ratifisere det svenske medlemskapet både i Ungarn og i Tyrkia. Det kommer jeg til å gi klart uttrykk for på Natos forsvarsministermøte, sier forsvarsministeren til VG.  Reaksjon  Det er 16 måneder siden Natos toppmøte i Madrid sommeren 2022 enstemmig vedtok å invitere Sverige og Finland inn i alliansen, og seks måneder siden Finland ble godkjent som Natos medlemsland nummer 31.   Sverige venter fortsatt. Tre sentralt plasserte Nato-diplomater bekrefter overfor VG i Brussel at medlemslandene nå diskuterer hvordan de skal reagere overfor Tyrkia.   Hard reaksjon  Onsdag morgen er den tyrkiske forsvarsministeren Yaşar Güler ventet til Brussel når forsvarsministrene i Nato møtes for første gang i høst.  – Det vil komme et massivt budskap til Tyrkia om at medlemskapet må ratifiseres nå, sier en diplomat, som uttaler seg mot løfte om å få være anonym.  En annen kilde sier dette om forventningene akkurat nå: – Det må komme noe innen noen få uker fra det tyrkiske parlamentet.  Ifølge kilden må Nato, på et tidspunkt, vurdere om avtalen som landene inngikk i Vilnius i sommer er brutt av Tyrkia.  En tredje Nato-innsider som VG har snakket med, venter at Natos generalsekretær Jens Stoltenberg vil bruke et hardt og direkte språk overfor Tyrkia på forsvarsministermøtet. Slik var avtalen  I juli i år senket man skuldrene både i Stockholm og i Brussel, og trodde at Tyrkia nå var klare til å godkjenne Sveriges medlemskap. På toppmøtet i Vilnius 10. juli presenterte Stoltenberg en avtale han hadde meglet fram mellom Tyrkias president Recep Tayyip Erdogan og Sveriges statsminister Ulf Kristersson, og som begge hadde undertegnet. «Tyrkia vil sende tiltredelsesdokumentet til parlamentet og jobbe tett med parlamentet for å sikre at den blir godkjent», var teksten som Erdogan og Kristersson skrev under på. Men utover høsten har Erdogan ved flere anledninger sagt at Sverige ikke har oppfylt vilkårene i avtalen. Mens Stoltenberg, med støtte fra Sverige, har avvist dette.  Derfor haster det  – I Vilnius sa president Erdogan at det måtte vente til parlamentet kom sammen i oktober. Nå er det oktober, og da bør det ikke være lenge igjen, sier Bjørn Arild Gram til VG.  Han forklarer hvorfor det haster med å få Sverige inn i alliansen – sett fra norsk side: – Vi har et felles mål om å samle Norden under en felles Nato-kommando i Norfolk innen 2025. Fram mot det må vi få Sverige fullt ut integrert i Natos felles forsvar, i de regionale forsvarsplanene, og i Natos kommandostruktur. Det får vi ikke gjort fullt ut før medlemskapet er i orden, sier forsvarsministeren. Han understreker at medlemskapet vil være bra for Sverige, men også for hele det nordiske samarbeidet i Nato. – Sverige bringer viktige forsvars-kapabiliteter inn i alliansen, legger han til.  Medlemskap i bytte   Det tyrkiske parlamentet kom sammen igjen etter sommerpausen 1. oktober. Samme dag sa Tyrkias visepresident Cevdet Yilmaz til Financial Times at «vi ser ikke et tilfredsstillende nivå av implementering» fra Sverige.    En uke tidligere sa president Erdogan at parlamentet ville godkjenne Sverige – men på betingelse av at USA bekrefter at landet får kjøpe F-16 kampfly fra USA.  – Hvis USA oppfyller sitt løfte, vil parlamentet oppfylle sitt løfte, sa Erdogan, ifølge Reuters.

Summary: Tålmodigheten med Tyrkia tar slutt i Brussel, fordi Tyrkia fortsatt ikke har godkjent Sveriges medlemskap i Nato.

Summary: Den norske forsvarsministeren Bjørn Arild Gram varsler at han forventer tyrkisk godkjenning om kort tid.

Summary: Internt i Nato pågår vurderinger om man skal anse avtalen som Nato inngikk med Sverige og Tyrkia på toppmøtet i sommer, for brutt.


Arina Aamir har besøkt over 50 av Oslos skoler. Nå slår hun alarm om den sosiale kontrollen.

– Gutter har vokst opp med en forventning om at de skal kontrollere sine søstre, mødre og i fremtiden sine koner, sier bystyrets yngste representant. Hun mener noe må skje. I valget sist høst fikk 18-åringen tillit av Oslos velgere. Det siste halvåret har Arina Aamir blant annet brukt til å snakke med elever, lærere, skoleledere og minoritetsrådgivere på mange av byens skoler. – Jeg sitter igjen med at sosial kontroll er et enda større problem enn det vi som utenforstående kunne tenkt oss. Og det har vært en betydelig oppgang etter pandemien, sier Høyre-politikeren. På rundreisen har hun fått høre om en rekke problemer knyttet til sosial kontroll, særlig i minoritetsmiljøer. Som barn som er blitt etterlatt i foreldrenes hjemland etter en ferie. Som jenter som plutselig begynner å gå med hijab og må dekke seg til. I samtaler med minoritetsrådgivere på skolen har det så kommet frem at det ikke var av fri vilje. – Jeg tror ikke veldig mange jenter plutselig står opp en dag og tenker at «jeg skal begynne å gå med hijab», uten at hun noen gang har sagt det til vennene sine, illustrerer hun. Aamir sier at det henger sammen med det å komme i puberteten. – Da har du på en måte blitt voksen, og da skal du begynne å dekke deg til. Æreskultur er noe vi fortsatt ser, sier hun. Vil starte med guttene Det er ett område hun mener det er ekstra viktig å ta tak i. – Guttene har mye mer frihet enn jentene. Men guttene har også en form for sosial kontroll, og den blir aldri snakket om. Det mener hun det må bli en slutt på. – Gutter har vokst opp med en forventning om at de skal kontrollere sine søstre, mødre og i fremtiden sine koner, sier hun.  Ifølge henne får dette flere konkrete utslag. – De skal bestemme hvordan de skal gå kledd. Hvis søstrene får en kjæreste, så skal de slå veldig hardt ned på det, mens det er helt greit hvis de selv har det. Når guttene får seg en kone, så er det han som skal være familiens overhode. De skal bestemme hva kona kan gjøre, sier Aamir. Hun tror dette blir en stor byrde for mange gutter. De får et ansvar de egentlig ikke er klare for. – Jeg tror dette kan føre til at noen tyr til den kriminelle veien. Man er vant til at man skal være en tøff person og ta vare på familiens ære. Den æresmentaliteten tar de også med seg i gjengene. Kontrollen mot guttene må det snakkes mer om, mener hun. – For det er ikke før vi snakker om den at det kan bli slutt på den sosiale kontrollen mot jentene, sier hun. Ifølge IMDI finnes det ikke tall på hvor mange som utsettes for negativ sosial kontroll i Norge. De skriver at ny forskning bekrefter at elever med innvandrerbakgrunn er mer utsatt for negativ sosial kontroll på de fleste områder. Aamir vokste selv opp i Stovner bydel i Groruddalen, men på Høybråten skole var elevene med minoritetsbakgrunn i mindretall.  Moren ble født av pakistanske foreldre i Norge. Faren ble født i Pakistan og kom til Norge som barn. Aamir har vært i harde debatter. Hun har gått hardt ut mot islamfiendtlige SIAN. På den andre siden har hun fått sterke reaksjoner fra konservative stemmer i minoritetsmiljøene for uttalelser om sosial kontroll. De viktige rådgiverne Aamir vil at politikerne skal gjøre mer.  Hun har, sammen med blant andre ordfører Anne Lindboe, fått med seg Oslo Høyre på at Oslo kommune skal utarbeide en forpliktende handlingsplan mot negativ sosial kontroll og vold i nære relasjoner. Ett av tiltakene er en meklingsinnstans. Den skal ha en lav terskel for at foreldre og barn snakker sammen. – Da kan man megle i konflikter lenge før det blir grov vold eller grov tvang og kontroll, sier hun. De vil også ha minoritetsrådgivere på alle videregående- og ungdomsskoler med behov i Groruddalen, Gamle Oslo og Søndre Nordstrand. Den rollen gir skolene mer kunnskap om sosial kontroll og hvordan det foregår. – Da kan også elever lettere skjønne at «det som skjer med meg, er ikke greit», sier hun. Aamir tror veldig mange jenter med minoritetsbakgrunn i Oslo er blitt utsatt for sosial kontroll på et eller annet vis.  – Det trenger ikke være så mye, men for eksempel at du ikke får ha en guttevenn eller at du må lyve om noe til foreldrene dine, fordi det ikke er kulturelt akseptert, illustrerer hun. Det kan også være at familien skal være med og bestemme hvem du skal gifte deg med eller sterkt press om hvilket studie du skal ta.

Summary: Arina Aamir, bystyrets yngste representant i Oslo, mener sosial kontroll er et større problem enn mange tror. Hun sier at problemet har økt under pandemien.

Summary: Hun ser at gutter har mer frihet enn jenter, men guttene opplever også sosial kontroll. Guttene forventes å kontrollere sine søstre, mødre og fremtidige koner.

Summary: Aamir foreslår flere tiltak, deriblant at Oslo kommune skal lage en handlingsplan mot negativ sosial kontroll og vold i nære relasjoner. Hun ønsker også minoritetsrådgivere på alle relevante skoler for å gi mer kunnskap om sosial kontroll.


Skiforbundet svarer junior-jentene: – Vi gjorde en feil

Arrangementsansvarlig Erik Husby i skiforbundet innrømmer feil i et svarbrev, etter at forbundet fikk refs av fem langrennsjenter.  Tirsdag kveld mottok Norges Skiforbund et brev fra fem juniorjenter som fortalte om sin bekymring rundt tøffe konkurranseløyper. De mener at den ensidige og harde profilen til skiforbundet kan føre til spiseforstyrrelser. Onsdag omtalte VG brevet. Samme dag sendte Erik Husby et svar til jentene.  – Det er bra de engasjerer seg og at vi blir utfordret, sier Husby til VG.  Samtidig innrømmer han at han ble litt overrasket da jentene stilte til intervju i VG bare en kjapp natt etter at han hadde mottatt brevet.   – Jeg er opptatt av at vi gjør det på en ryddig måte og helst uten VG. Men vi vil svare på en ryddig måte og nå ønsker vi å få frem at vi har svart, sier Husby.   «I flere år har det blitt satt lys på sammenhengen mellom for harde løypeprofiler og spiseforstyrrelser i langrenn», skrev jentene i brevet.  – Vi har følt at vi ikke har blitt hørt. Vi og trenerne har engasjert seg i dette med harde løyper og den ukulturen som er. Igjen og igjen hører vi at de sier de skal gjøre noe, men vi ser ikke noe, sa en av de fem jentene, Mina Kjærås Moland til VG. VG har kontaktet Moland og spurt om langrennsjentene er fornøyde med svarbrevet, men har ikke fått svar.  Kroppsfokus og vekt er jevnlig et tema i langrennssporten. Tidenes mestvinnende vinterolympier Marit Bjørgen snakket ut om at hun i 20 år så lagvenninner pirke i maten og tyne vekten i et VG-intervju for to år siden.  Arrangementssjef Husby forteller at jentene har rett i noe av kritikken i brevet de sendte.  – Jentene belyser en viktig sak og har et poeng med at mange langrennsløyper er tøffe. Vi vil nå kunne ha mer variasjon av løypene våre, da vi har fått et større handlingsrom fra Det internasjonale skiforbundet (FIS). Det som er riktig her er at vi gjorde en feil på Bardufoss, svarer Husby.  For uttaksrennet på Bardufoss ble for tøft. Husby skriver dette i svarbrevet til jentene:  «Når det gjelder junior-VM-uttaket på Bardufoss må vi innrømme at det ble gjort en uheldig beslutning. Her var løypen i utgangspunktet 1300 meter altså litt lang, men ekstremt trått føre gjorde at løpstiden ble betydelig lengre enn normalt. Det oppsto et polart lavtrykk (værfenomen som gir ekstremt trått føre). Her burde juryen/NSF trådd inn og endret løypen på lagledermøtet. Dette lærte vi av».  Husby forteller han er opptatt av at de tar jentene på alvor, derfor samlet han flere til et møte på Ullevål onsdag for å skrive et svarbrev.  – Vi ønsker å belyse fakta og orientere jentene om hva vi har gjort og hva vi skal gjøre. Vi vil at det skal være en ordentlig prosess. Vi ønsker mest mulig variasjon på løypene så det er noe som passer for alle. Men enkelte renn har tøffere løyper og er mer egnet til uttak til internasjonale konkurranser som junior-VM, sier Husby.  Og han lover at noen konkurranseløyper kommende sesong vil være lettere enn tidligere, da reglene for stigning og lengde på bakkene ikke er like tøffe som tidligere.  – Vi ønsker å ha med flest mulig, sier Husby.

Summary: Fem juniorjenter kritiserer Norges Skiforbund for tøffe konkurranseløyper og frykter at det kan føre til spiseforstyrrelser.

Summary: Skiforbundets arrangementsansvarlig, Erik Husby, innrømmer at de gjorde en feil sist sesong, som de har lært av.

Summary: Skiforbundet har sendt jentene et svarbrev.

Summary: Husby sier de tar jentene på alvor, og noen konkurranseløyper kommende sesong vil være lettere enn tidligere


Ny VM-profil skadet – England-stjerne ber om endringer

AUCKLAND (VG) Fotballen rystes av en ny kneskade etter at England-stjernen Keira Walsh (26) måtte ut på båre. En av hennes lagvenninner vil ha endringer i kampoppsettet. Tidligere fredag ble Keira Walsh skadet i kneet i den andre gruppespillskampen mot Danmark. Det er ennå ikke kjent hvilken skade som rammet Barcelonas Keira Walsh, men de engelske avisene spekulerer i at det dreier seg om korsbåndet denne gangen også. Nå ønsker landslagskollega Beth Mead (28) endringer. Hun ble nummer to i den siste Gullballen-kåringen, men mister selv VM med korsbåndskade.  Mead er en av over 50 spillere i toppligaer som har røket korsbåndet siden 2022. Fem av dem var på fjorårets Ballon d’Or-liste over de 20 beste spillerne i verden.  England har også mistet kapteinen Leah Williamson etter at hun pådro seg en korsbåndskade i april.  Nå vil Mead ha et nytt kampoppsett – for å beskytte spillere.  – Det er åpenbart rimelig frustrerende. Var det en kamp for mye? spurte Beth Mead om sin egen skade, da VG møtte henne i Eindhoven i forkant av VM. England-stjernen mener en økning i kampprogrammet er en av årsakene til det.  – Jeg har gått fra 2000 spilleminutter til 4000 dette året, noe som er en ganske stor og brå økning, sier Mead. Selv om hun poengterer at spillere ønsker flere kamper, på lik linje med herresiden, mener hun at de burde fått tid til å omstille seg, for å tåle mengden. – Vi ville at kvinnefotball skulle nå dette nivået, men nå handler det om muligheten for å få kroppene våre til å tåle det nivået, sier Mead, kåret til årets sportspersonlighet av BBC i fjor. Selv om en økning i antall kamper per år blir pekt på som en årsak, er det få som kan slå fast hvorfor det har vært en så brå økning i korsbåndskader.  – Det er ikke noe definitivt svar, det er ikke som å koble meg selv til en maskin som forteller hva det er. Det skulle jeg ønske vi kunne, sier hun, og legger til at hun jobber med en dokumentar med flere forskere som prøver å finne svar. Bare i Meads klubb Arsenal har det vært fire korsbåndskader denne sesongen. – De har sett på det internt og eksternt. For noen av dem var det bare uflaks og dårlig timing, og uheldigvis var mange i Arsenal på det tidspunktet. Det er synd, men på samme tid har Arsenal vært i alle ulike konkurranser sammenlignet med andre lag, bortsett fra Chelsea, som nok har litt mer bredde i laget enn oss, sier Mead.  Se situasjonen med Walsh her:  – Knuser meg å se hvor mange som har blitt skadet i VM til nå, skriver Nederland- og Arsenal-spiss Vivianne Miedema på Twitter etter Keira Walsh’ skade. Nederlands største stjerne mistet mesterskapet – også hun med korsbåndskade.  Nederland- og Liverpool-spiller Shanice van de Sanden er ikke i tvil om at kampprogrammet er et av problemene.  – Jeg håper at de høyere oppe i systemet snakker med hverandre, og gjør noe med terminlisten, sier van de Sanden til VG.  De mange kampene i løpet av et år mener hun ikke bare påvirker kvinnene. – Du ser det på herresiden også, det er altfor mye. Forhåpentligvis vil noe endre seg, for dette er uakseptabelt og veldig, veldig trist, sier hun.  VG har prøvd å nå Fifa for en kommentar, men har foreløpig ikke lykkes. Norges Anja Sønstevold klør seg i hodet over det alle skadene som brer seg i internasjonal kvinnefotball for tiden.  – Jeg får frysninger. Det er nesten ukentlig at det skjer alvorlige skader. Det tyder på kvinnefotballen tar steg tempomessig, men kanskje blir ikke intensitetsstyring og antall kamper styrt like godt, sier Sønstevold til VG.  Forsvarsspilleren er enig i at antall kamper i løpet av en sesong har økt kraftig de seneste årene, og at det har sammenheng med at det både er cuper, seriespill, Champions League og landslagsoppdrag. I tillegg skal Nations League innføres på kvinnesiden fra høsten av.  – Man må se på hele strukturen og treningshverdagen for å justere treningsbelastningen mer, sier Sønstevold.  Uefa har opprettet et ekspertpanel for problemstillingen. Se hele svaret i faktaboksen under:

Summary: Beth Mead (28), en engelsk toppfotballspiller, er blant over 50 spillere i toppligaene som har røket korsbåndet siden 2022 og må stå over årets VM i Australia og New Zealand.

Summary: Den brå økningen av korsbåndsskader kan ikke definitivt forklares, men en økning i antallet kamper per år er sett på som en mulig årsak.

Summary: Siden 2022 har over 50 spillere i toppligaer verden over røket korsbåndet, fem av dem var på fjorårets Ballon d’Or-liste over de 20 beste spillerne i verden.

Summary: Anja Sønstevold, norsk fotballspiller, er enig i at antallet kamper i løpet av en sesong har økt kraftig de seneste årene, og at dette kan være en årsak til de mange skadene.


Vinteren kommer trolig i år også. Her er seks tips for å være forberedt.

Gjennom generasjoner har vinteren kommet overraskende på mange. Vi har samlet metodene du trenger for å identifisere vinterens ankomst – og tipsene du trenger for å unngå trøbbel.   De gule bladene råtner og faller av trærne. Det blir kaldere. For mange av oss er dette tegn på én ting:  Vinteren nærmer seg. Men slik er det ikke for alle. En gruppe i samfunnet ser kun at klorofyllet brytes ned og at bladene mister sin festeevne til treverket.  De tenker ikke videre over hva dette betyr eller hva som er i vente.  Når den første snøen så legger seg, setter de seg bak et ratt som styrer hjul med sommerdekk, før de uforstående og overrasket seiler sidelengs nedover nærmeste bakke og inn i andre biler, lyktestolper, trær og annen fast materie.  Dette skjer til tross for at vinteren gjennom en årrekke har vært et gjentagende fenomen. Det viser historiske klimadata Aftenposten har hentet inn: I bunnen av saken kan du lese  Vår analyse tyder derfor på at det er mangel på kunnskap i samfunnet om hvordan man får med seg at vinteren kommer, og hva man kan gjøre for å forberede seg på dette.  Her er fire enkle metoder du selv kan bruke for avdekke at vinteren er i anmarsj – og tips til å håndtere dens ankomst.  ❄ Undersøk værmeldingen På Blindern i Oslo ligger hovedkontoret til Meteorologisk institutt. Her jobber kompetente medarbeidere som har gått på skole og universitet i mange år. De kan mye om fysikk og matematikk.  Med hjelp av kraftige datamaskiner har de utarbeidet metoder som gjør det mulig å anslå med en viss grad av sikkerhet hvordan været blir de neste dagene. Værvarslene gjengis deretter i fjernsyn, på radio, i applikasjoner og på nettsteder som yr.no. Dersom du ser tegn som dette, er det en indikasjon på at vinteren kommer: ⚠ Merk deg advarsler fra myndighetene Politi- og lensmannsetatens operative personell og Vegtrafikksentralen kommer ofte med tydelige råd dersom vinteren er på vei. Disse blir ofte gjengitt i fjernsyn, på radio, i nettaviser og sosiale medier. Eller:  – Bruk vinterdekk dersom du skal kjøre bil nå. – Ikke kjør bil med sommerdekk. Det er ikke sommer nå.  – Det kan være glatt. Bruk riktige dekk. Riktige dekk betyr vinterdekk.  – Vær så snill, ikke kjør bil om du har sommerdekk. Det er ikke tøft.  – Nei. Nei. Neineinei.  Slike uttalelser er ofte en indikasjon på at vinteren har kommet, og at du ikke bør kjøre bil med sommerdekk. 👀 Gjør egne observasjoner I journalistikken er egne observasjoner en sentral metode.  Heldigvis er dette noe alle kan bruke for å avdekke vinterens ankomst! Slik gjør du det: 1: Se ut av vinduet. Dersom det ser slik ut, har vinteren kommet: 2: Dersom du har bil, og har til hensikt å benytte deg av denne, må du finne ut om bilen er utstyrt med vinterdekk. Se på dekkene på bilen din og sammenlign disse mot bildet under.  🧊 Gjennomfør selvstendige friksjonsanalyser Noen ganger kan det være glatt uten at det er snø, for eksempel om det har regnet og blitt under null grader.  Dette kan du undersøke ved å ta litt fart og forsøke å skli bortover fortauet, hvis du har et slikt i nærheten.  Dersom du sklir, har vinteren kommet og gitt hålke. (Dersom det ikke er kaldt, og du likevel sklir, har noen sølt olje på fortauet.) Skal du kjøre bil, se punkt 2 over for å undersøke om du har vinterdekk. ⚙ Skift dekk Dersom vinteren har kommet, og du ikke har vinterdekk på bilen din, må du skifte dekk for å kjøre. Det kan du i hovedsak gjøre på følgende måter: 2. Gjøre det selv. Dette er karakterbyggende, men ofte kaldt og slitsomt. De fleste biler med respekt for seg selv har jekk og muttertrekker i nærheten av bagasjerommet. Noen, ofte menn, vil også mene at folk med respekt for seg selv bør ha en oppladbar muttertrekker. Du kan da spørre om å få låne en slik av en person i denne kategorien. 3. Overtale, lokke, friste eller lure noen du kjenner til å gjøre det for deg.  🅿 Dropp bilkjøringen Dersom vinteren har kommet, og ingen av overnevnte virkemidler fører frem for å klargjøre bilen til vinterforhold, er et effektivt middel å unngå å kjøre bil.  Dette kan du gjøre på følgende måte: Lykke til og god vinter! PS: Erfaringsmessig kan den svake vinterhåndteringen i Sør-Norge utløse spydige reaksjoner fra den nordlige delen av landet, der vi er kjent med at man har mer erfaring med slikt. For å spare alle for tid har vi derfor bedt nordnorsk kunstig intelligens produsere et sett passende kommentarer. Aftenposten kan ikke gå god for dialektkvaliteten.

Summary: Mange blir overrasket når vinteren kommer. Aftenpostens undersøkelser tyder på at det vil bli vinter i år også.

Summary: Du kan finne ut om det er vinter ved å sjekke været, lytte til råd fra politi og andre etater, se ut av vinduet og prøve å skli på fortauet.

Summary: Når det er vinter, bør du ha vinterdekk på bilen. Om du ikke har det, må du skifte dekk. Om du ikke vil eller kan skifte dekk, bør du ikke kjøre bil.


Petter (28) og Max (6) ble verdensmestre: – Sjokkerende, men gøy

Norske Petter Landfald og hunden Max ble lørdag verdensmestre i bruk av gjeterhund i Nord-Irland. Som nordmenn er vi godt vant med VM-gull. Likevel er prestasjonen til Petter og Max noe utenom det vanlige. For da verdensmesterskapet i bruk av gjeterhund var over satt nemlig Max igjen med tittelen som verdens beste gjeterhund. – Jeg tror ikke det har gått helt opp for meg ennå. Dette var utrolig artig, sier Petter Landfald til VG, dagen etter at han sikret verdensmestertittelen med følgesvennen Max. Petter er stolt over innsatsen til Max. – Han gjorde alt han fikk beskjed om, som til slutt sikret oss seieren. Landfald deltok i mesterskapet for andre gang. Også forrige gang kom han seg til finalen - den gangen sammen med hunden Lady. Da endte det imidlertid med en tolvteplass. – Mange gode konkurrenter Den ferske verdensmesteren forteller at årets målsetning var å komme til nettopp finalen. Landfald var en av to nordmenn i finalen.  At han skulle vinne hele «sulamitten» hadde han aldri trodd. – Det var veldig mange gode konkurrenter. Det er 240 som stiller til start i VM, så dette er stort. Hvem som stakk av med VM-tittelen ble klart på premieseremonien etter finalen. – De telte ned fra plass nummer 16 til én. Pulsen begynte å stige da de kom til, og jeg og Max ennå ikke hadde blitt ropt opp. Det var sjokkerende, men gøy da de ropte opp verdensmesteren. Landfald forteller at det ligger mye trening bak VM-bragden. – Det tar godt over ett år å trene opp en god gjeterhund. Du får virkelig se hvilke egenskaper som bor i hundene. I tillegg er det viktig å treffe på selekteringen av hundene, og velge hunder ut fra hvordan foreldrene deres gjorde det i konkurranser. Andre strake Det noe ukjente mesterskapet til tross, så var dette Norges andre strake gull.  I 2017 stakk Jaran Knive og hunden av med seieren. Norge ble da første land utenfor Storbritannia til å vinne individuelt gull i VM. Mesterskapet arrangeres vanligvis hvert tredje år, men ble i 2020 avlyst på grunn av covid-19.

Summary: Petter Landfald og hans hund Max ble verdensmestre i bruk av gjeterhund lørdag kveld.

Summary: Langfalds mål var å komme til finalen. Han er overrasket. Han trodde ikke på forhånd at han og Max skulle gå hele veien.

Summary: Dette er andre året på rad at en nordmann blir verdensmester.


Mens Trump er i pengeknipe, fyller Biden opp valgkampkassen

WASHINGTON D.C. (Aftenposten): Joe Bidens valgkamp-apparat godter seg over at de samler inn mer penger enn Donald Trump.  Hold de skitne hendene deres unna Trump Tower! Slik lød budskapet de siste ukene når Donald Trump ba om penger fra sine tilhengere. Meldingen om skitne hender var ikke rettet mot velgerne hans, men en aktor i New York. Trump antydet at han måtte selge sin berømte skyskraper for å ha nok penger til å betale for seg etter å ha tapt i retten. Saken er blitt en illustrasjon på Trumps pengeknipe. Trump leder over Biden på en del målinger, men han taper kampen om å samle inn penger til valgkampen. Trumps penger Fox News meldte nylig at «Trump soper inn over 200 millioner kroner i februar». Beløpet var klart høyere enn i januar og desember. Da var tallene henholdsvis 140 millioner og 100 millioner. Trumps folk ser ut til å være godt fornøyde.  – Amerikanere vet at de hadde det bedre med president Trump for fire år siden enn med skurkete Joe Biden og hans katastrofale politikk, sa Steven Cheung til kanalen. Han er talsperson for Trumps valgkamp. – Sparket seg selv Bidens valgapparat kalte derimot Trumps resultat «pinlig».  – Hvis Donald Trump hadde kommet med slike tall i The Apprentice, ville han sparket seg selv, sier talsperson Michael Tyler i en uttalelse. The Apprentice er TV-programmet som for alvor gjorde Trump til en A-kjendis i USA. I programmet sendte han hjem lederspirer med frasen «du har sparken». Tyler mener at Trumps «giftige dagsorden med abortforbud, kutt i trygder og støtte til politisk vold» frastøter givere og velgere som vil avgjøre valget. Biden har selv sagt til en radiokanal at de nå har 1,5 millioner givere. 500.000 av dem er nye. 97 prosent av gavene regnes som små, de er på under 2000 kroner. Juridisk trøbbel Samtidig sliter Trump med økonomien på andre felter. I New York er han dømt i flere sivile saker. Praksis i staten er slik: For å få anke må du kunne stille opp med en garanti for beløpet du skylder etter å ha tapt i første instans. Uken før påske sa advokatene hans at han ikke klarte å stille slik pant. Det handlet om en sivil bedragerisak der han skylder over 4,5 milliarder kroner for å ha løyet om formuen sin.  Det er denne saken han henviser til når han overfor givere antyder at han må selge Trump-tårnet. Mandag i påskeuken fikk Trump litt lettere vilkår. Han må kunne stille sikkerhet for ca. 1,8 milliarder kroner innen ti dager. Det har han sagt at han skal klare. Donald Trump har en total formue på 6,4 milliarder dollar, ifølge magasinet Forbes. Det gjør ham trolig til en av verdens 500 rikeste personer. Denne formuen økte betydelig – trolig med 4 milliarder dollar, ifølge NBC – da det sosiale nettverket hans, Truth Social, gikk på børs tidligere denne uken. Men dette er verdier Trump ikke har lov til å realisere før om et halvt år, så de kan i første omgang ikke brukes til å betale panten i bedragerisaken. Trump har for øvrig fått mye kritikk for å bruke store summer fra valgkampkassen på advokatregninger. Komiteen som samler inn mest penger for ham, brukte ca. 60 millioner kroner på advokater i februar. Vil det vare? Er det så sikkert at Bidens pengefordel vil vare? Nei. Biden har i praksis vært alene som kandidat i sitt parti og har kunnet samle inn penger i samarbeid med partikontoret. Dette gir store fordeler.  Trump har derimot hittil slåss mot Nikki Haley, men hun ga seg 6. mars. Dessuten har Trumps folk overtatt makten i det republikanske partikontoret.  Svigerdatteren Lara Trump er kommet inn i styre og stell. Mange er sagt opp. Andre er blitt flyttet til Florida, der Trump bor. Nå kan han dermed koordinere egen innsamling med partiets.  Det gjør det blant annet lettere å samle inn store beløp fra rike givere. Trump får også større innflytelse over bruken av partikassen. Vinner den med mest penger? Valgkamp er dyrt i USA. I kampen om mandater til Kongressen vinner som oftest den kandidaten som samler inn og bruker mest penger.  Det er likevel et høne-og-egg-problem her: Vant kandidaten på grunn av høy pengebruk eller hadde kandidaten mange penger å bruke fordi velgerne likte vedkommende fra før?  Kampen om Det hvite hus er blitt dyrere og dyrere de siste tiårene. I 2020 kostet presidentvalget over 60 milliarder kroner.  Her er imidlertid ikke sammenhengen med pengebruk så tydelig som i andre valg. For eksempel brukte Donald Trump i 2016 bare halvparten så mye penger som Hillary Clinton.

Summary: Joe Bidens valgkamp har samlet mer penger enn Donald Trumps. Trump samlet inn 200 millioner kroner i februar, mens Biden samlet inn 560 millioner.

Summary: Biden har 1,6 milliarder kroner i valgkampkassen, mens Trump har 440 millioner.

Summary: Trump sliter med økonomiske problemer i rettssaker, noe som kan påvirke valgkampfinansieringen.


Frykter bruken av landslagstøy: – Skal vi risikere livet?

Etter terrorangrepet rettet mot svenske fans i Brussel mandag, har diskusjonen om bruken av blågult tøy begynt å rulle. Landslagssjef Janne Andersson vurderer å legge om praksisen. – Det føles ikke som om vi kan gjøre det. Skal vi risikere livet? Det er noe man ikke bør gjøre akkurat nå. Det er den umiddelbare følelsen. Selv om vi har gjort det i alle år, så kan man ikke gå rundt slik lenger, sier Andersson ifølge Aftonbladet.  Når fotballspillere er på landslagssamling, er det ofte vanlig at man kler seg i nasjonens tøy når man viser seg offentlig.  Spørsmålet ble forsterket etter at to svenske statsborgere ble skutt og drept i Brussel, halvannen time før avspark mellom Belgia og Sverige. Belgias statsminister Alexander De Croo sa at gjerningsmannen rettet seg spesifikt mot svenske supportere.  Belgiske myndigheter har konkludert med at motivet sannsynligvis var sinne mot Sverige etter koranbrenninger. Kampen ble avbrutt i pausen, og Uefa bekreftet torsdag at kampen ikke skal spilles ferdig. Landslagssjef Andersson mener det fører en stolthet og en tilhørighet ved seg å bære nasjonens farger, men er i villrede om spillere og supportere bør gjøre det i tiden fremover. – Samtidig vil man at de gode kreftene skal vinne. Jeg har selv dratt på landslagskamper før jeg ble landslagssjef. Det er fint, synes jeg, å ha drakten på seg. Det gir en stolthet.  – Jeg tror ikke man skal dukke under for onde krefter, men samtidig må vi lese omverdenen. Det finnes eksperter som kan dette bedre, men jeg har mange spørsmål, sier han.  Tirsdag møtte Sveriges statsminister Ulf Kristersson pressen etter skytehendelsen. Der fikk han også spørsmålet om hvordan man skal tenke når man reiser utenlands for å støtte sine svenske lag. Han er klar i talen til tross for at svenske tilskuere fikk beskjed om å ta av seg trøyen da de forlot stadionen i Brussel.  Noen fikk bytte tøy med belgiske supportere, for å blande inn i mengden. Det ble gjort som følge av at terrornivået økte fra tre til fire og at gjerningsmannen på det tidspunktet fremdeles var på frifot.  – I går var det slik at belgiske myndigheter bestemte at man ikke skal gå med trøyen, men slik kan vi ikke ha det i lengden, sa han. – Svensker skal alltid stolt kunne gå rundt med flagget eller den blågule trøyen. Alt annet er utenkbart. Vi skal være stolte over landet vårt og vår frihet, ikke skjemme oss over det.  – Vi skal møte hatet med mer demokrati og mer åpenhet, men også med mer sikkerhet. For ellers kan vi ikke, sa Kristersson. Både Riksidröttsforbundet og UD oppfordrer til tiltak som følge av at trusselbildet er reist mot Sverige.  Tirsdag ble det sendt ut en punktliste til ulike særforbund med anbefalinger om hva svenske utøvere bør tenke på når man reiser til turneringer, kamper og konkurranser utenlands, skriver Aftonbladet.

Summary: Sveriges landslagssjef, Janne Andersson, vurderer å endre praksisen med å bære nasjonens farger offentlig etter et terrorangrep rettet mot svenske fans i Brussel.

Summary: To svenske statsborgere ble drept i angrepet halvannen time før avspark av EM-kvalifiseringskampen mellom Belgia og Sverige.

Summary: Gjerningspersonen publiserte en video der han sverget troskap til islamistiske grupper og skrøt av å ha drept svensker. Det antydes at angrepet var en hevnhandling etter koranbrenning i Sverige.

Summary: Selv om Andersson mener det å bære nasjonens farger bærer stolthet og tilhørighet, uttrykker han bekymring for sikkerheten til spillere og supportere.

Summary: Statsminister Ulf Kristersson sier imidlertid at svensker alltid skal kunne bære flagget eller den blågule trøyen stolt, men at man må øke sikkerheten.

Summary: Som respons på det økte trusselbildet, har både Riksidröttsforbundet og UD sendt ut anbefalinger til særforbund om hva de bør tenke på når de reiser til konkurranser.


Nestleder i MDG, Ingrid Liland, mener helseminister Ingvild Kjerkol seigpiner folket.  Lørdag fant VG tolv avsnitt i Ingvild Kjerkols masteroppgave som er identisk med tekst fra andre oppgaver. Også mandag fant VG flere identiske avsnitt.  I etterkant har reaksjonene haglet, og Kjerkol er blitt beskyldt for både plagiat og forskningsjuks.  Nord universitet, hvor Kjerkol leverte masteroppgaven, skal nå undersøke om oppgaven til Kjerkol er plagiat.  Mandag fortalte Kjerkol til VG at hun ikke ville kommentere oppgaven mer.  Tilliten svekkes  – Det er mest av alt trist at Kjerkol velger å seigpine folket med avsløring på avsløring, i stedet for å legge alle kort på bordet. Nå må hun bare være ærlig om alle tilfeller av kopiering og ta konsekvensene av det, slik man forventer fra en person i hennes stilling.  Det sier nestleder i MDG, Ingrid Liland, til VG.  Liland mener det har vært en mangel på ryddighet fra første stund, og at tilliten til det politiske systemet svekkes.  – Når folk ser at deres øverste ledere ikke snakker sant og legger frem all informasjon, svekkes tilliten til hele det politiske systemet. Det ser det ikke ut som Kjerkol innser, sier hun videre.  VG har vært i kontakt med Helse- og omsorgsdepartementet for å få en kommentar fra Kjerkol, uten hell.  Politisk rådgiver Per Anders Torvik Langerød i departementet skriver følgende i en epost: – Nord Universitet har sagt de skal undersøke saken. Vi har ingen kommentarer utover det som er gitt til nå om dette. Et viktig ansvar MDG-nestleder Liland mener det handler om to ulike aspekter.  – Ett aksept er den faglige vurderingen om oppgaven kan godkjennes eller ikke, det skal Nord Universitet gjennomføre og vi som politikere ikke blande oss i.  Hun fortsetter:  – Men det andre aspektet handler om politisk tillit, og regjeringens evne til å gi sannferdig informasjon til befolkningen og media. De siste har de ikke klart når forklaringene skifter for hver dag.  Nestlederen forklarer at hun er skuffet over at Kjerkol er villig til å gjøre såpass lite for å skape tillit til det politiske systemet i dagens situasjon.  – Hun har som statsråd er særskilt ansvar til å svare ordentlig på spørsmål fra pressen når de finner nye eksempler på kopiering av tekst fra andre uten kreditering.  Liland sier et statsråd ikke kan la være å svare på spørsmål i en slik situasjon. Hun mener det derimot er blitt en vanlig strategi.  – Når du har valgt å være en av 20 mennesker i Norge som har privilegiet av å være statsråd kan du ikke bare velge å gjemme deg vekk uten å svare på spørsmål.  Jonas Gahr Støres regjering er blitt preget av den ene avsløringen etter den andre. Nå ønsker Liland at Støre tar ansvar.   – Regjeringen har havnet i mange uheldige saker siden de fikk makten, og det er ikke nødvendigvis denne regjeringen som er spesielt skandaløs. Men når de ikke er ryddige ved avsløringer og legger alle kort på bordet, ignorerer legitime spørsmål og endrer forklaring gang på gang da er de selv skyld i synkende tillit. En slik slett håndtering må også Støre ta ansvar for, avslutter nestlederen.

Summary: MDGs nestleder Ingrid Liland kritiserer helseminister Ingvild Kjerkol for å «seigpine» folket rundt masteroppgaveplagiat-anklager.

Summary: VG avslørte flere avsnitt i Kjerkols masteroppgave som er identiske med tekst fra andre oppgaver, og reaksjonene har vært sterke.

Summary: Nord universitet skal undersøke om oppgaven er plagiat, og Kjerkol har sagt at hun ikke vil kommentere oppgaven mer.

Summary: Liland mener prosessen skader tilliten til det politiske systemet og at Kjerkol og regjeringen må ta ansvar.


Israels pressekonferanse før EM-kvalik: Viste frem bilder av gisler

Bilder av bortførte israelere og t-skjorter med påskriften «få dem hjem nå» preget lokalet da det israelske fotballforbundet hadde pressekonferanse foran sine fire EM-kvalifiseringskamper. Norges EM-skjebne hviler i hendene på det israelske herrelandslaget.  Israel skal spille fire kamper på ni dager. Kampprogrammet er så tett fordi landslagets matcher i oktober ble utsatt på grunn av sikkerhetssituasjonen i landet. I forkant av sin første av fire kamper – mot Kosovo kommende søndag – tok det israelske fotballforbundet et spesielt grep under en pressekonferanse tirsdag. Fotballforbundet hadde satt opp bilder av mange gisler fra Hamas-angrepet på Israel den 7. oktober på stolene der journalistene skulle sitte.  På bildene var det en klar beskjed om å få gislene hjem nå. Avisen Israel Hayom er blant mediene som har publisert disse bildene. – Jeg er veldig takknemlig for spillerne som har kommet for disse kampene, og som har gjort alt i sin makt for å være her, sier landslagstrener Alon Hazan ifølge sportsrabbi.com. – Noen risikerte kontraktene sine, og de var villige til å gjøre det. Jeg er glad det er en enorm motivasjon, men det alene vil ikke være nok. På den positive siden er det mennesker som ofrer seg for landets beste – til tross for at noen ikke engang er jøder, fortsetter landslagssjefen. – Oppdraget er å komme til EM. Jeg innrømmer at det i disse dager er vanskelig å vite hvor stor glede vi kan vise, men jeg skulle ønske vi kunne bringe litt trøst til folket vårt, sier fotballpresidenten Moshe Zuares ifølge sportsrabbi.com. Hamas-angrepet i Israel drepte 1400 mennesker. Deretter startet Israel en storstilt bombekampanje inn mot Gazastripen, før de 27. oktober utvidet bakkeinvasjonen av Gaza.  Ifølge palestinske helsemyndigheter har angrepene krevd over 10.500 liv, blant dem over 4300 barn. VGs sammenstilling viser at ingen aldersgruppe på listen over drepte er oftere representert enn femåringene. Amnesty International er opptatt av det skal være ytringsfrihet innenfor idretten, men legger til: – Vi mener at idrettsutøvere, lagledere og forbund kan ha positivt innflytelse på ivaretakelsen av menneskerettighetene dersom de bruker stemmen sin. At det israelske fotballforbundet krever at gislene skal løslates og returneres hjem er helt naturlig – det krever også Amnesty. Samtidig bør disse anledningene være preget av pressefrihet, slik at pressen kan få anledning til å stille spørsmål om de støtter en våpenhvile og at angrepene mot sivile på Gaza skal opphøre, skriver Frank Conde Tangberg, politisk rådgiver i Amnesty til VG. Grafikk: www.sofascore.com

Summary: Israelske fotballforbundet hadde en pressekonferanse for sine fire EM-kvalifiseringskamper, preget av bilder av bortførte israelere og «få dem hjem nå»-t-skjorter.

Summary: Norges EM-skjebne avhenger av det israelske landslaget, som skal spille fire kamper på ni dager.

Summary: – Jeg er veldig takknemlig for spillerne som har kommet for disse kampene, og som har gjort alt i sin makt for å være her, sier landslagstrener Alon Hazan.


Saken ryster Australia: Politiet brukte elektrosjokkvåpen på 95-åring

– Hun gikk mot politifolkene. Hun gikk sakte – hun hadde gåstol – men hun hadde en kniv. Det forklarte assisterende politisjef i den australske delstaten New South Wales, Peter Cotter, på en pressekonferanse etterpå.  Hendelsen han snakker om skjedde tidlig onsdag morgen på pleiehjemmet Yallambee Lodge i den australske byen Cooma. Byen ligger i området Snowy Mountains noen timers kjøring fra storbyen Sydney.  Her ble 95 år gamle Clare Nowland, som har demens, utsatt for elektrosjokkvåpen – en såkalt «taser». Kvinnen, som skal ha hatt en kniv i hendene, falt og slo hodet sitt da hun ble truffet. Hun er innlagt på sykehus med kritiske skader. Hendelsen har skapt sjokkbølger i Australia. Politiets maktbruk skal etterforskes, og den eldre kvinnens familie stiller seg kritiske til at hun kan ha blitt oppfattet som en trussel.  – Uforståelig – Dette må vekke reaksjoner. Ingen vil at bestemoren eller moren deres skal bli utsatt for elektrosjokkvåpen, sier Margaret Crothers, som er talsperson for en interessegruppe for eldres rettigheter til den australske kanalen ABC. Andrew Thaler, som snakker på vegne av familien, forteller at de har vært på sykehuset siden onsdag. Nowland har åtte barn og 24 barnebarn. – Familien er i sjokk. De er forvirret, og lokalsamfunnet er rasende, sier han til BBC.  – Hvordan kan dette skje? Hvordan forklarer du graden av makt? Det er absurd, legger han til.  «Konfronterende» Hendelsen ble filmet med politiets kroppskameraer. Assisterende politisjef Cotter beskriver opptaket – som ikke vil bli offentliggjort – som «konfronterende».  Slik beskrives hendelsesforløpet av politiet, ifølge australske medier:  Ifølge reglene skal ikke australsk politi bruke elektrosjokkvåpen mot eldre og sårbare personer med mindre omstendighetene tilsier det, for eksempel dersom det er fare for liv og helse.  – Hun hadde en kniv. Jeg kan ikke gå videre inn på hva som foregikk i tankene på noen når det er snakk om å bruke elektrosjokkvåpen, sier assisterende politisjef Cotter til Sydney Morning Herald.  – Ekstremt dårlig dømmekraft Nicole Lee, som leder en nasjonal forening for mennesker med funksjonsnedsettelser, omtaler hendelsen som «sjokkerende».  – Hun er enten en helsikes smidig, rask og skremmende 95-åring i god form, eller så har disse politifolkene utvist ekstremt dårlig dømmekraft, sier hun til ABC.  Hun ber om at den får konsekvenser for politimennene som var involvert.  – Det er åpenbart ikke nok trening for politiet når det kommer til å håndtere situasjoner med mennesker i psykose, Alzheimer eller demens.  Politsjef Karen Webb i New South Wales sier lørdag at hun har besøkt Nowlands familie på sykehuset.  – Tilstanden hennes er stabil nå, men de neste dagene vil være kritiske. De vil trolig også være veldig vanskelige for familien hennes, sa hun til pressen etterpå.  – Vi ønsker alle å vite og å forstå hva som skjedde, men også hvorfor det skjedde.

Summary: En 95 år gammel kvinne med demens ble utsatt for elektrosjokkvåpen (taser) av politiet på et eldrehjem i Australia. Hun ligger på sykehus med livstruende skader.

Summary: Kvinnen hadde en kniv i hendene, men familien og interessegrupper for eldres rettigheter kritiserer politiets maktbruk.

Summary: Hendelsen etterforskes og den ansvarlige politibetjent er tatt midlertidig ut av tjeneste.


Danny Saucedo om det virala klippet: ”Onödigt stort”

SOLNA. Danny Saucedo ångrar inte att han tog en ljusstav från ett barn. Han tycker i stället att det blev en alldeles för stor grej av det hela.  – Det är helt sjuk ju, säger Mello-artisten. På väg upp för att sjunga sitt vinnarnummer i deltävling fyra tog Danny Saucedo, 38, en blinkande ljusstav från ett barn i publiken.  Det blev en stor snackis på sociala medier och klippet spreds snabbt på Tiktok.  – Lustigt, jag tycker det är jättekul att folk reagerar så himla starkt på det här. Jag gjorde det i ruset av att ha vunnit min deltävling. Hon fick tillbaka sin plastbit, allt bra, eller hur? säger han. Danny Saucedo: ”Onödigt stort” Saucedo misstänkte att det skulle bli skriverier om händelsen. – När det inträffade så tänkte jag att ”fan det här kommer säkert bli en grej”. Men jag trodde inte att det skulle bli en så stor grej, onödigt stort blev det. Och jag tänkte ju direkt att ”hon ska få tillbaka den”. Hela grejen blev ju verkligen viral, vad tänker du om det? – Att media inte har någonting annat att rapportera om, det är helt sjuk ju. Men det var inte bara media utan hela Tiktok exploderade ju? – Otroligt. Nej men det är väl härligt att se en vuxen man göra det han inte får göra, bara ta saker från barn. Ångrar du att du tog den? – Nej, det gör jag inte.

Summary: Mello-artisten Danny Saucedo ångrar inte att han tog en blinkande ljusstav från ett barn under sin vinnande prestation vid en deltävling.

Summary: Saucedo menar att ämnet har blivit en onödigt stor grej.

Summary: Han betonar att flickan fick tillbaka ljusstaven.


Tore Strømøy tar til Instagram for å takke alle som har sendt ham varme hilsener og oppmuntring etter en lang uke med bråk rundt «Ingen elsker Bamsegutt». «I det siste har pressen og andre sloss om å fortelle hvilken elendig fyr og journalist jeg er. Men på motsatt side har jeg mottatt en flodbølge av støtte og oppmuntring fra folket som er helt utrolig. Jeg har aldri opplevd maken», skriver Strømøy i innlegget. NRK fikk massiv kritikk etter at «Ingen elsker Bamsegutt» gikk på lufta uten å opplyse om at hovedpersonen, Jan-Egil Granfoss, hadde en overgrepsdom bak seg. NRKs redaktørkollegium valgte til slutt å fjerne hele programmet fra sine flater. Programmet rakk uansett å skape voldsom oppstandelse og engasjement hos det norske folk. En egen Spleis ble opprettet for å hjelpe Jan-Egil Granfoss og hans lille familie hjem til Norge, og på det meste var det 4,1 millioner kroner i spleisen, inntil mange fikk refundert sine bidrag etter at overgrepsdommen mot Granfoss ble kjent. I Instagraminnlegget kaller Tore Strømøy journalistjobben sin for «underlig». Han får ros når han gjør noe bra, og kjeft når det går galt. «Jeg har smakt på begge deler», skriver han. Strømøy mener at all støtten han har fått tyder på at det kun er et lite fåtall som sitter og «deler livsfarlig gørr på nettet», og at denne støtten kommer til å være utslagsgivende for at han orker å ta nye kamper for «vanlige» folk. «I mitt virke har «vanlige folks» liv alltid hatt første prioritet. Det var derfor jeg ble journalist!» avslutter Tore Strømøy.

Summary: Tore Strømøy takker for støtte og oppmuntring på Instagram etter bråk rundt «Ingen elsker Bamsegutt»

Summary: NRK fikk massiv kritikk og programmet ble fjernet etter at det kom frem at hovedpersonen Jan-Egil Granfoss hadde overgrepsdom bak seg

Summary: En Spleis ble opprettet for å hjelpe Granfoss og hans familie hjem til Norge; samlet 4,1 millioner kroner før mange fikk refundert sine bidrag

Summary: Strømøy mener all støtten viser at kun et fåtall «deler livsfarlig gørr på nettet»

Summary: Vil fortsatt kjempe for «vanlige» folk og setter deres liv som første prioritet