Alexandra Nilsson rasar mot ”soft girl”-trenden: ”Spolat tillbaka tiden hundra år”

Influencern Alexandra Nilsson rasar mot ”soft girl”-trenden. Men åsikterna om fenomenet går isär. – Jag tycker att det är en sund motkultur, säger medieprofilen Anna Björklund.  Influencern Alexandra Nilsson, 32, rasar mot den omdebatterade ”Soft girl”-trenden. I en video på Tiktok säger hon att trenden, som också liknas vid att vara hemmafru, är ”extremt problematisk”. – Vad har hänt, varför har vi spolat tillbaka tiden hundra år, säger Nilsson in i kameran och fortsätter med att beskriva hur hon ser allt fler unga tjejer på sociala medier som på ”fullaste allvar” menar att de inte är intresserade av att jobba. Istället vill de vara hemma, ta hand om barn och leva ett lugnt liv. – Vad händer när han lämnar dig, eller är otrogen, eller om du själv vill lämna, fortsätter hon.    För Aftonbladet utvecklar influencern kritiken. ”Jag tror på att uppmuntra kvinnor att vara självständiga och fatta kloka beslut som gynnar dem genom hela livet. Jag ogillar starkt trender som förtrycker kvinnor och istället strävar jag efter att stötta dem att blomstra och växa i sina val”, skriver hon i ett sms.  Får mothugg av medieprofilen ”Sund motkultur” Nilsson menar att det är viktigt att vara försiktig när det gäller budskap som kan ha negativa konsekvenser för kvinnor. Särskilt på sociala medier. Medieprofilen Anna Björklund, 33, ser däremot inga problem med fenomenet. Tvärtom tycker hon att det är en positiv motreaktion till hur samhället är uppbyggt i dag.  – Jag tycker att det är en sund motkultur. Det finns ett hårt tryck i dag på att vara extremt självständig som ung tjej, säger hon.  ”Bra argument till att bli försörjd” Björklund menar att karriär ofta ses som den enda plattform där människor kan känna sig sedda och bekräftade.  – Jag tror att kvinnor alltid kunnat utnyttja andra kapital, som den fantastiska förmågan att föda barn. Vilket är ett bra argument till att bli försörjd under en period, säger hon.  Tror du det finns någon risk att trenden påverkar unga tjejer negativt så att de hamnar i beroendeställning? – Det finns alltid risker med att leva. Men att försöka undvika att vara beroende av en människa som man lever i en nära relation med är ganska omöjligt.

Summary: Influencern Alexandra Nilsson kritiserar den omdebatterade ”Soft girl”-trenden på Tiktok, menar att den romantiserar hemmafrulivet och kan vara problematisk för unga tjejer.

Summary: Medieprofilen Anna Björklund anser tvärtom att trenden är en sund motvikt till trycket att vara självständig, ser även positiviteten i möjligheten att bli försörjd som mamma.

Summary: Dessa motstridande åsikter skapar en ny diskussion om trender och dess inverkan på unga människors syn på yrkesliv och familjeliv.


Supertalentet Maja (20) klar for VM: – Helt sykt

Maja Furu Sæteren bøtter inn mål for Larvik. Belønningen er VM-plass.  20-åringen har scoret enorme 87 mål på ni seriekamper for Larvik. Mandag kveld ringte Tonje Larsen i det norske trenerteamet for å fortelle at 20-åringen var i VM-troppen.  – Pulsen økte, jeg visste ikke hva jeg skulle si, sier Sæteren til VG.  Nå skal hun spille VM med tre av sine store forbilder.  – Det er mange jeg har sett opp til, og Stine Bredal Oftedal, Nora Mørk og Henny Reistad er blant dem, det blir helt sykt å spille sammen med dem. VM blir utrolig stort, jeg skal snappe opp råd og tips, sier Sæteren til VG.  20-åringen har ikke debutert på A-landslaget ennå, og vil mest sannsynlig få sin første landskamp under VM. Kragerø-jenta vant junior-VM med Norge i fjor. – Perfekt, sier Sæteren og ler.  Tonje Larsen kaller henne en fremtidsspiller.  – Hun er først og fremst med for å lære, men hun kan bli en joker, sier Tonje Larsen til VG.  Sæteren har mange kvaliteter. Tonje Larsen beskriver henne:  – Hun har en skuddteft og målteft som svært få har. Hun er god og trygg med ball. Har godt samarbeid med linjespiller, sier Larsen.  Det er fortsatt usikkert hvordan keeperkabalen blir i VM. Marie Davidsen er med i VM-troppen som keeper. Veteranene Katrine Lunde og Silje Solberg-Østhassel er usikre, men landslagstreneren holder VM-døren åpen for begge. Marie Davidsen spiller til daglig i Bucuresti, hun skal spille VM, men er usikkert hvem som blir med henne til VM som Davidsens makker. Både Katrine Lunde og Silje Solberg-Østhassel er usikre på grunn av skade og spedbarn. – Vi maser aldri mødre tilbake. Vi venter til de er tilbake i klubben sin og tilbake for fullt. De skal få komme tilbake og føle at de kjenner at de kan gjøre det som kreves, og Silje er absolutt ikke der i dag, sier Hergeirsson. – Blir Katrine frisk i tide, så er hun med, sier landslagstreneren.  Olivia Lykke Nygaard og Eli Marie Raasok kommer inn som keepere om de to veteranene ikke blir klare. Norge vant EM i fjor og er også regjerende verdensmestre. Frankrike ble slått i VM-finalen for to år siden. Årets VM-spilles i Norge, Sverige og Danmark. Håndballjentene skal dermed spille mesterskap på hjemmebane for første gang siden 2010. VM-kamper har ikke blitt spilt i i norske arenaer siden 1999. Norge åpner mesterskapet mot VM-debutant Grønland i Stavanger 29. november. Landslagssjefen er kjent for å påstå at ingen kamper er vunnet på forhånd. – Men dette blir ikke en fifty/fifty-kamp. Det kan du sitere meg på, sier Thorir Hergeirsson til VG. Stine Bredal Oftedal & co. møter Østerrike og Sør-Korea i de to andre kampene i gruppespillet. Hovedrunden spilles i Trondheim i desember. Der møter Norge helt sikkert Frankrike pluss to av nasjonene Slovenia, Angola og Island. Kvartfinalen spilles også i Trondheim Spektrum før VM avsluttes med i semifinale og finale i Herning siste helg før jul. Norge har gode minner fra Boxen. Håndballjentene ble verdensmestre i den danske håndballdomen i 2015.

Summary: Maja Furu Sæteren (20) har scoret 87 mål på ni seriekamper for Larvik og er tatt ut til årets håndball-VM

Summary: Sæteren avslører sine største forbilder, og nå skal de spille på lag

Summary: Sæteren kan få sin debut på A-landslaget under VM

Summary: Keeperkabalen for VM er usikker, men Marie Davidsen er med, og VM-døren er åpen for veteranene Katrine Lunde og Silje Solberg-Østhassel

Summary: Årets VM spilles i Norge, Sverige og Danmark. Håndballjentene spiller mesterskap på hjemmebane for første gang siden 2010

Summary: Norge åpner mesterskapet mot Grønland i Stavanger 29. november og møter senere Østerrike og Sør-Korea i gruppespillet


Kiwi vant dagligvarekampen i fjor – største kjede for første gang

Kiwi, Extra og Rema 1000 fortsetter å ta markedsandeler på bekostning av de andre kjedene.  Med en vekst på 1,6 prosentpoeng av markedsandelene ble Kiwi den klare vinneren av fjorårets dagligvarekamp.  Konkurrenten Extra gikk på sin side frem med 0,6 prosentpoeng. Rema 1000 økte med 0,3 prosentpoeng.  Dermed har det skjedd et tronskifte. Kiwi er nå landets største kjede.  – I 2023 rundet Kiwi to viktige milepæler: 50 milliarder kroner i omsetning og for første gang Norges største kjede i markedsandel, sier kommunikasjonssjef Kristine Aakvaag Arvin.  Meny falt mest Alle lavpriskjedene hadde altså vekst.  – Kundene foretrekker i større grad billigere varer og tilbudsvarer, og de handlet generelt sett færre varer, sier kommunikasjonssjef Harald Kristiansen i Coop.  Billigfokuset vises også i salget av kjedens egne merkevarer (EMV). Produktserier som Extra, Prima og First Price byr ofte på rimeligere alternativer.  Tall fra NielsenIQ viser at EMV-salget fortsatte veksten i fjor, opp ett prosentpoeng. 20,2 prosent av pengene i dagligvarehandelen ble brukt på egne merkevarer.  Når lavpriskjedene går frem, må andre gå tilbake. En mindre andel av omsetningen ble lagt igjen i supermarkeder og nærbutikker.  Det førte til «et mer krevende år» for supermarkedene, slår kommunikasjonsdirektør Stein Rømmerud i Kiwi- og Meny-eier Norgesgruppen fast. Meny mistet 0,9 prosentpoeng av markedsandelene – mest av alle.  – Nå satser imidlertid Meny stort på å ta en enda tydeligere posisjon på bredt utvalg og matglede. Jeg er sikker på at det er behov for mer enn bare lavpris, og Meny vil være godt rigget for vekst i 2024 og årene fremover.  – Problematisk Dagligvarekjedene rapporterer kontinuerlig omsetningstall til analyseselskapet NielsenIQ.  I alle år har det kommet en «dagligvarefasit» fra Nielsen én gang i året. Den har vist hvilke kjeder som vant eller tapte markedsandeler det foregående året.  Dette endret seg i fjor. NielsenIQ offentliggjør ikke markedsandelene lenger. At tallene ikke lenger er offentlige «er problematisk», har Konkurransetilsynet uttrykt til Aftenposten.  De vurderer nå å hente inn tallene selv.  I mellomtiden er det opp til kjedene å avgjøre om de vil dele egne markedsandeler med omverdenen. – Litt utdatert En annen endring er at NielsenIQ fra og med i fjor utvidet definisjonen av dagligvaremarkedet.  Det skjer som følge av at nordmenn handler i flere kanaler enn bare de tradisjonelle kjedene. Blant annet på nett og i det analyseselskapet kaller «verdibutikker». Dette omfatter blant annet Normal, Nille og Europris.  Dette segmentet fortsatte å vokse mer enn det tradisjonelle markedet, hvor omsetningen økte med 6,8 prosent til 215 milliarder kroner.  «Verdibutikker» økte på sin side med 10,6 prosent til 16,1 milliarder kroner.  Veksten i andre kanaler gjør at særlig Norgesgruppen er noe kritisk til fokus på andeler av det tradisjonelle markedet.  – Disse tallene reflekterer ikke konkurransesituasjonen våre butikker står ovenfor. For eksempel er både Europris, Normal og lignende aktører harde konkurrenter i dagligvaremarkedet, men er altså ikke med i disse tallene. Derfor mener vi at denne måten å dele opp markedet på er litt utdatert, uttaler Rømmerud.

Summary: Kiwi, Extra og Rema 1000 har økt sin markedsandel i det norske dagligvaremarkedet, med Kiwi som fjorårets største vinner med en økning på 1,6 prosentpoeng.

Summary: Kiwi rundet 50 milliarder kroner i omsetning i 2023, og er for første gang Norges største kjede i markedsandel.

Summary: Konsekvensen av lavpriskjedenes vekst er at supermarkeder og nærbutikker opplevde en nedgang i omsetning.

Summary: Verdibutikker, som Normal, Nille og Europris, opplevde en vekst på 10,6 prosent til 16,1 milliarder kroner.

Summary: Nye salgskanaler gjør Norgesgruppen kritisk til fokus på tradisjonelle markedsandeler.


Rikspolischefen: Ett synnerligen allvarligt läge för Sverige

Sverige befinner sig i ett synnerligen allvarligt läge. I en intervju med Aftonbladet berättar rikspolischefen om hur gängkriminella ska stoppas ute på vägarna, den organiserade brottsligheten och en ansträngd vår för Polismyndigheten. – Det är viktigt att hela samhället hjälper till med den här situationen och gör sitt jobb, säger Anders Thornberg. 2023 har varit ett eskalerande år när det kommer till gängkriminaliteten. Runt om i landet och framför allt i Stockholmsregionen har unga män skjutits till döds i blodiga gängkonflikter. Även anhöriga och privatpersoner som kommit i skottlinjen har mist livet i skjutvapenvåldet. Nyligen sköts fyra personer i Farsta centrum söder om Stockholm och två personer dog – 15-åriga Elias och 43-åriga fotografen Tesfamichal Beraki.  Båda två föll offer när över 20 skott från ett militärt automatvapen avlossades. Ytterligare två personer skadades och polisen har tidigare uttryckt att det fanns en stor risk för andra människor att hamna i skottlinjen. Rikspolischefen Anders Thornberg beskriver den eskalerande situationen som ett synnerligen allvarligt läge för Sverige.   – Man börjar förstå vilken allvarlig situation vi har, säger han. Stoppar bilar för att komma åt gängkriminella Inne på polishusets pressrum i Stockholm har Anders Thornberg slagit sig ner och det är två dagar kvar tills midsommarhelgen börjar. Inför den vill han prata om en fråga som står honom nära – trafiksäkerheten.  Thornberg berättar att han brinner för frågan. Fler personer kör hänsynslöst och dödsolyckorna har blivit fler.  Förra året dog omkring 220 personer i trafiken – en ökning.  – Det skadas 5 000 per år i trafiken och det sköts ihjäl 61 män förra året. Det är oerhört allvarligt. Det är ett område där vi kan trygga säkerheten för allmänheten men där vi också kan komma åt gängkriminaliteten. Nu ser det ut att bli ett sämre år i år. De första fem månaderna har tio fler personer dött jämfört med samma tidpunkt förra året.  Thornberg vill ge en uppmaning till trafikanter inför midsommarhelgen. – Folk är stressade och torsdagen är en av de farligaste dagarna. Min uppmaning till alla är att hålla hastigheten och hålla avstånd. Var nykter, ta paus och byt förare om ni är flera. Då kommer alla fram helskinnande. Samtidigt har Sverige drabbats av flera skjutningar och sprängdåd – inte minst Stockholmsregionen. Därför har polisen tagit ett extra krafttag mot våldet under våren och inlett särskilda operationer och satsningar på både regional och nationell nivå i kampen mot den omfattande våldsvågen. Över 400 personer sitter häktade misstänkta för brott i 40 olika ärenden. Aldrig förr har så många suttit häktade, betonade Stockholmspolisen tidigare i veckan. Thornberg vill lyfta det arbete som nu görs för att öka trafiksäkerheten och säger att det är ett led i att bekämpa andra typer av brott, som till exempel den organiserade brottsligheten. – Vi stoppar bilar på olika tider, på nätterna och vi har förhindrat mellan 40 och 50 grova våldsbrott, tagit folk med skarpladdade vapen i fordon innan de har gjort det. När vi stoppar bilar hittar vi kriminella som är ute och förflyttar sig och har narkotika i bilen. ”Unga kan knappt höja vapnet” Och det är just gängkriminaliteten och skjutningarna som präglat medieapporteringen och drabbat många människor runt om i landet. 22 personer har skjutits till döds i Sverige hittills i år. Samtidigt fylls de kriminella gängen på med allt fler unga som får i uppdrag att förvara vapen eller skjuta ihjäl någon.  Nyligen avslutades en rättegång i Stockholm som handlade om ett av flera fall i våldsvågen i Stockholm i januari. Där hade en 20-årig anstiftare gett direktiv till tonåringar om att hämta vapen och skjuta ”någon som bär Guccikeps”. En man blev beskjuten men lyckades undkomma skotten. Åklagaren har tidigare sagt att mannen inte ingick i något kriminellt nätverk eller hade någonting med den pågående gängkonflikten att göra. Anders Thornberg beskriver dagens situation med skjutningar och gängkriminalitet som en utveckling som han inte sett tidigare under de 40 år han har arbetat som polis. – En del kan knappt höja vapnet för att det är för tungt. Det är automatvapen som man inte begriper när man skjuter, att det är en jättestor risk att tredje person kan bli drabbad eller att en helt oskyldig blir drabbad.  Anders Thornberg tar upp exempel där polisen stoppat ungdomar som är födda 2008 och 2009 och som har haft skarpladdade vapen och kalashnikov i en stulen bil. – Vi har haft 8–12-åringar som burit eller gömt undan vapen på uppdrag av kriminella, säger Anders Thornberg. – Det är tre nya kriminella som går in i det kriminella livet varje dag, ungefär 1 000 om året som är beredda att skjuta av olika anledningar för att komma upp i hierarkin. Antingen blir de beordrade att göra det eller utpressade att göra det på olika sätt. Är det här inte ett misslyckande? – Det är ett misslyckande för hela samhället. Att det finns så många unga som är beredda att gå in i kriminaliteten på det sättet och så hänsynslöst när det gäller skjutvapenvåld. Varför tror du samhället har missat att fånga upp de här unga? – Jag poängterade det här i en skrivelse till regeringen 2018, just de här delarna att man måste ta hand om de unga. Man vet idag, på förskolan eller i skolan, i alla fall på mellanstadiet, vilka som kommer att hamna snett. Man måste sätta in insatser för att de ska få annat att tänka på.  – De som insatserna inte lyckas med måste omhändertas. Vi kan inte ha unga personer som kommer in i samhället och är beredda att skjuta eller sätta sig i en bil och köra hur fort som helst med risk att oskyldiga människor skadas. Thornberg vill inte säga hur många år det kommer ta för att vända utvecklingen. – Jag tror det kommer fortsätta tills vi bryter rekryteringen och tills vi ser till att få ett normbrytande system som gör att unga inte väljer att gå in i kriminalitet för att de inte ser någon annan framtid. Borde vara nollvision Att kriminella som kör hänsynslöst och där det i flera fall slutat riktigt illa är någonting som varit återkommande. – Vi ska vara i områden där det finns gängkriminella och där många bryter mot hastigheten.  Nyligen kördes en 11-åring ihjäl i Märsta norr om Stockholm och en utpekad gängkriminell ledare är misstänkt för brottet. Inom trafiken finns en nollvision, borde det finnas för andra typer av brott? – Ja, det tycker jag. En nollvision ska vara uppnåbar men om man har det som mål så måste man anstränga sig extra. Det är ett tufft mål som regeringen har satt att det ska vara 133 döda i trafiken år 2030. – Men även när det gäller skjutvapenvåld men kanske framför allt mäns våld mot kvinnor och barn, där borde det också vara en nollvision, vi borde ha det på allting. Thornberg om Löfving Under året finns det en annan händelse som Anders Thornberg och hans kollegor fått hantera och som skakat Polismyndigheten internt. I februari hittades Stockholms tidigare regionpolischef Mats Löfving död i sitt hem i Norrköping. Efteråt har Polismyndigheten fått kritik för hanteringen av fallet från bland annat Polisförbundet som kritiserat myndighetens agerande i ärendet. En internutredning pågår just nu hos polisen. – Det har varit oerhört tufft och det har varit en händelse som har skakat om. Samtidigt är vi en rättsförhållande myndighet där det har varit misstankar om brott. Vi måste hantera det på ett sätt och om polisen inte skulle göra det skulle samhället vara på ett sluttande plan. – Dels har vi hanterat det enligt regelverket och dels har vi hanterat den fruktansvärt tragiska utgången och sedan måste vi hantera det så det inte inträffar igen i framtiden.

Summary: Rikspolischef Anders Thornberg beskriver det eskalerande läget kring gängkriminaliteten i Sverige som synnerligen allvarligt, och menar att hela samhället måste hjälpas åt för att fånga upp unga i riskzonen.

Summary: Åtgärder för att öka trafiksäkerheten kan samtidigt bidra till att bekämpa annan brottslighet, t.ex. genom att stoppa bilar med gängmedlemmar som förflyttar sig med narkotika eller vapen.

Summary: Thornberg menar att det borde finnas en nollvision för brott som skjutvapenvåld och våld mot kvinnor och barn, samt att rekryteringen till gängkriminaliteten måste brytas för att se en förändring i utvecklingen.


Politimesteren i Oslo: – Det var det verst tenkelige som kunne skje

Politimesteren i Oslo tar ansvar for systemsvikt etter drapet på Rahavy Varatharajan (30). Hun varsler en rekke nye tiltak etter en totalgjennomgang av saken. – Det var det verst tenkelige som kunne skje. Et liv gikk tapt i en sak som vi hadde jobbet med, sier politimester Ida Melbo Øystese om drapet på Rahavy Varatharajan (30). Oslo-politiet sa nei til Rahavys gjentatte forespørsler om voldsalarm og omvendt voldsalarm, etter at en mann brøt besøksforbudet han hadde mot henne en rekke ganger.  – Denne saken har gjort veldig inntrykk på oss alle.  Hun tok over som politimester i Oslo politidistrikt i fjor vår og sier hun har vært opptatt av problematikken med brudd på besøksforbud siden dag én. – Du sier jo at systemsvikten er ditt ansvar, hva mener du egentlig med det? – Min jobb som politimester er å sørge for at medarbeiderne har en tilstrekkelig kompetanse og kapasitet til å løse de oppgavene som de blir satt til. Saken er av familien til Rahavy omtalt som «et varslet drap».  – Når vi nå har gått gjennom dokumentene, så ser jeg at vi har systemsvikt og feil. Det er et systemansvar som ligger på mine skuldre. Og da er det viktig for meg å bare være ærlig og åpen om det. – Derfor forteller jeg at vi ser det, og at vi gjør noe med det, sier Øystese.  Feil kan skje – Det er klart at dette har jo vært en vekker for oss alle. Alle kjenner på denne saken og forstår nå hvor dramatisk dette er. Det skulle jo bare mangle at vi ikke sørger for at vi gjør alt det vi kan. – Nå bruker dere mye ressurser på å gå opp dette, i en sak hvor familien til offeret ser at hun ikke engang fikk en voldsalarm. – Jeg kan bare ane konturen av den smerten som de har. Og jeg forstår veldig godt at de er ikke fornøyde med oss, sier politimesteren.  – Hvorfor må det en slik sak til for at man skal kaste seg rundt og endrer på dette systemet? – Jeg tror denne saken har avdekket akkurat dette kompetansehullet vårt. Og det er jo fryktelig trist å tenke på. Samtidig så tenker jeg at vi i hvert fall får det opp i dagen og får gjort noe med det. Mangler verktøy Politimesteren sier at oslopolitiet har systemer, verktøy og egne fagmiljøer som ser på risiko for partnervold og for æresrelatert vold.  Men det har de ikke hatt i stalkingsaker. – Når de verktøyene vi har hatt fra før, ikke har vært presise nok, så kjenner jeg på at det er et ansvar som er mitt. Vi har rett og slett ikke satt medarbeiderne i stand til å kunne foreta en risikovurdering med de riktige verktøyene i denne type saker, sier Øystese og fortsetter: – Det å forutsi om noen kommer til å begå voldelige handlinger i fremtiden, er noe av det mest krevende vi gjør. Nå skal kunnskapshullet tettes og sakene prioriteres. – Vi setter dedikerte medarbeidere til dette. De skal være den faglige støtten som trengs når disse vanskelige risikovurderingene skal gjennomføres. Det er viktig for meg at ikke enkeltmedarbeidere blir sittende med denne type saker alene.  – Ja, for et spørsmål har jo vært; på hvilken måte har Oslopolitiet fulgt Riksadvokatens beskjed om å særskilt pådømme brudd på besøksforbud? – Ja, og dette er noe vi har jobbet med. Nå går vi gjennom alle «brudd på besøksforbud»-sakene, for jeg har et behov for at vi får oversikten her. Vi slipper ikke taket på dette, sier Øystese.  Når sakene er gjennomgått, lover Øystese konkrete tiltak i verktøykassen. Blant annet skal Oslo politidistrikt få: – Så er det jo slik at det hjelper ikke bare å lage en handlingsplan. Den må faktisk gjennomføres og vi må ha en god oversikt over at det faktisk skjer, sier Øystese. – Hvordan påvirker det dere og dine ansatte? – Vi har valgt et yrke der vi hver dag skal bidra til å beskytte mennesker og hjelpe mennesker som er i sin ytterste sårbarhet. Vi må alltid ta høyde for at ting går galt. Det må vi stå i. Men det betyr jo ikke at vi ikke blir påvirket når sånne hendelser som dette skjer, sier hun og fortsetter; – Jeg tenker det er viktig at vi ikke blir et følelsesløst politi. At vi tillater oss å kjenne på følelsene, samtidig som vi må være profesjonelle. Vi kan ikke stoppe opp. Jeg vil understreke at vi fortsatt må ta disse veldig vanskelige vurderingene. Og det er viktig at ikke medarbeiderne våre blir engstelige for å gjøre akkurat det. Feil kan alltid skje. Og når vi har på oss denne uniformen, så er det en del av den virkeligheten vi lever i.  – Men vi må å stoppe opp og tenke etter om det var noe vi kunne gjort annerledes. Det er det jeg gjør nå, avslutter hun.

Summary: Politimesteren i Oslo, Ida Melbo Øystese, tar ansvar for systemsvikt i Rahavy-saken

Summary: Rahavy Varatharajan ble drept av en mann som flere ganger brøt besøksforbudet

Summary: Politiet sa nei til hennes forespørsler om voldsalarm og omvendt voldsalarm

Summary: Politimesteren varsler flere tiltak, inkludert bedre risikovurdering og bruk av dedikerte fagpersoner

Summary: Hendelsen har vekket Oslo-politiet og understreker viktigheten av å håndtere volds- og stalkingsaker effektivt


FFK kan sette spesiell seiersrekord: – Vi har ikke vært dominante nok

Fredrikstad FK ser ut til å være på full fart mot Eliteserien. Men nesten bare med ettmålsseirer. FFKs trener, færøyske Mikkkjal K. Thomassen, kommenterer tallene slik til VG: – Det avspeiler vel det faktum at OBOS-ligaen er veldig jevn. Vi må også erkjenne at vi overordnet ikke har vært dominante nok til å vinne med større margin enn det som tabellen viser. – Men har dere en spesiell evne til å avgjøre jevne kamper? – Jeg vil gi spillerne kjempeskryt for evnen til å være gode i pressede situasjoner, samt når kampene har vært jevne og skulle avgjøres. Her har spillerne demonstrert en prestasjonskultur av høy klasse. På VGs spørsmål om han er opptatt av statistikk, svarer den tidligere Klaksvik-sjefen: – Vi er opptatt av en kunnskapsbasert tilnærming til fotball som fag. Herunder har statistikk sin plass sammen med andre kvantitative og kvalitative metoder. Sportssjef Joacim Heier mener at Mikkjal K. Thomassen har levert på det som Fredrikstad FK satte som krav til sin nye trener. – Vi hadde en klar bestilling til Mikkjal. Vi ønsket et lag som var veldig godt trent og som på den måten kunne avgjøre jevne kamper. – En annen faktor er at Mikkjal og trenerteamet er veldig godt forberedt. Det er også blant de prosentene som har gjort at mye har gått i vår favør i 2023. Mens Fredrikstad FK tilbake på nivå to i 2021 ble nummer fire, måtte klubben nøye seg med 10. plass i 2022.  – I 2021 leverte vi kanskje litt over hva en kunne forvente ut fra forutsetningene. Og i fjor litt under hva en kunne forvente, mener Joacim Heier. – Og i 2023? – Vi har en god trener, et godt trenerteam, en av de beste økonomiene i ligaen og har satt sammen en rutinert tropp som har både kvalitet og bredde. – Gleder du deg til Nedre Glomma-derby mot Sarpsborg? – Ja, som østfolding husker jeg godt det jeg har sett på og vært delaktig i et par selv. Det er kanskje andre lokaloppgjør som har mer hatsk rivalisering, men hva gjelder engasjement, blir begge byene snudd på hodet når de kampene skal spilles, sier den tidligere keeperen, som spilte for nettopp Sarpsborg da Fredrikstad ble slått i playoffkampen om en plass i den øverste divisjonen høsten 2009. Sarpsborg rykket imidlertid ikke opp, etter å ha tapt for Kongsvinger over to kamper.

Summary: Footballklubben Fredrikstad er på god vei mot Eliteserien. De har vunnet med ett mål i 11 av deres 14 seirer.

Summary: Prosentvis har Fredrikstad høyest antall «smale» seire, med 79 prosent av kampene vunnet med ett mål.

Summary: Sportsjef Joacim Heier mener at trener Mikkjal K. Thomassen har møtt klubbens krav ved å trene en sterk og godt forberedt lag.

Summary: Thomassen, som tidligere ledet Klaksvik, sier han har en kunnskapsbasert tilnærming til fotball, der statistikk spiller en viktig rolle.


Det politiske drapet sjokkerer: «Skrekkfilmscener»

Drapet på presidentkandidat og korrupsjonsmotstander Fernando Villavicencio (59) ryster Ecuador. Presidenten i landet har erklært unntakstilstand. – Det var som om vi befant oss i en skrekkfilm, forteller Villavicencios onkel, Galo Valencia, til journalister om scenene som utspilte seg da Fernando Villavicencio ble drept onsdag kveld lokal tid. Villavicencio var blant Ecuadors åtte presidentkandidater og drev valgkamp under beskyttelse fra politiet. Presidentkandidaten var kjent for sin kamp mot korrupsjon. Som tidligere gravejournalist bidro han til å avsløre et korrupsjonsnettverk som førte til at tidligere president Rafael Correa ble dømt til åtte års fengsel. Villavicencio ble drept på vei inn i bilen etter et valgkamparrangement. Han hadde sagt fra om trusler fra Los Choneros – en av Equadors mektigste og farligste kriminelle gjenger. Noen spurtet i sikkerhet, mens andre krøket seg sammen på bakken mens skuddene fra maskingeværet haglet mot presidentkandidaten. – De avfyrte 30 til 40 skudd med maskingevær. Vi så sårede falle i bakken. Jeg vet at flere ble truffet, og tragisk nok også Fernando, sier Valencia. Inne på skolen der møtet ble holdt, var det blodspor langs gulvet etter skytingen.  Minst ni personer ble såret, inkludert en kandidat til nasjonalforsamlingen og en politibetjent. En av angriperne ble drept i skuddutvekslingen. «Narkopolitikerne vil betale» Villavicencio ble fraktet til sykehus, hvor fortvilte støttespillere hadde samlet seg og ropte «Fernando den modige! Fernando, du vil ha evig liv!». Dagen etter skytingen ble det lagt buketter med hvite roser der Villavicencio døde, sammen med et banner med teksten «Narkopolitikerne vil betale». I dagene etter har demonstranter tatt til gatene. De har ropt om rettferdighet og båret skilt med bilder av Villavicencio og tekst som «De drepte presidenten vår. Feiginger». Fredag formiddag lokal tid har store folkemengder samlet seg utenfor den vertikale kirkegården i hovedstaden Quito for en planlagt minnemarkering av Villavicencio Staten har mistet kontrollen Den danske frilansjournalisten Lise Josefsen Hermann befinner seg i Quito. – Det er en spesiell stemning her. En befolkning i sjokk, sier hun til VG. Hermann forteller at drapet er som et symbol på at Ecuador har endret seg og at staten har mistet kontrollen fullstendig. – Det er ikke lenger det lille, trygge landet det en gang var kjent som. Skrekk og vantro oppsummerer situasjonen: Hvis ikke staten kan beskytte en presidentkandidats liv – hvem er egentlig sikre her? Ecuador har historisk sett vært et relativt trygt og stabilt land i Latin-Amerika, men kriminaliteten har eksplodert de siste årene. Ecuadors geografiske plassering mellom de to store kokainprodusentene Colombia og Peru, kombinert med slappere kontroll, har gjort landet til et senter for internasjonal narkotikahandel. Seks varetektsfengslet Seks personer er pågrepet etter drapet. Lørdag morgen blir det meldt at colombianerne som er mistenkt for drapet, er varetektsfengslet i en måned.  Samtlige er colombianere og tilhører organiserte kriminelle gjenger, opplyser politiet i Ecuador. De seks også siktet for narkotikasmugling, fremgår det av rettsdokumentene. Det ventes at de seks kommer til å bli sittende i varetekt i flere måneder, eller til og med år, hvis etterforskningen trekker ut. De risikerer opptil 26 års fengsel hver. Alle seks har tidligere rulleblad både i Ecuador og Colombia, opplyser en talsperson for politiet i Ecuador. En syvende person, også han colombianer, ble drept i skuddveksling med politiet da han skulle pågripes onsdag. Unntakstilstand Avtroppende president Guillermo Lasso erklærte torsdag en to måneder lang unntakstilstand i landet, og har bedt USAs føderale politi (FBI) om hjelp i etterforskningen av drapet. – USA fordømmer denne skamløse voldshandlingen og angrepet på Ecuadors demokrati, skrev USAs nasjonale sikkerhetsrådgiver Jake Sullivan på X/Twitter torsdag ettermiddag. Etter drapet er det nå syv presidentkandidater igjen til valget, som skal holdes 20. august. Drapet på Villavicencio skjer bare uker etter at ordføreren i byen Manta i Ecuador, Agustin Intriago, ble skutt og drept 24. juli.  Drapet skjedde etter at han hadde vært ute for å se på offentlige arbeider i Manta, som ligger ved stillehavskysten og har over 200.000 innbyggere.

Summary: Presidentkandidat og korrupsjonsmotstander Fernando Villavicencio (59) ble drept onsdag kveld i Ecuador.

Summary: Villavicencio, tidligere gravejournalist, ble drept på vei inn i bilen etter et valgkamparrangement og hadde uttrykt bekymring for trusler fra Los Choneros, en av Ecuadors mektigste kriminelle gjenger.

Summary: Minst ni ble såret, inkludert en kandidat til nasjonalforsamlingen og en politibetjent. En av angriperne ble drept i skuddutvekslingen.

Summary: Seks personer, alle colombianere og mistenkt for å være en del av organiserte kriminelle gjenger, har blitt arrestert etter drapet og er varetektsfengslet i en måned.

Summary: Ecuadors president har erklært en to måneders unntakstilstand og har bedt om hjelp fra FBI for å etterforske drapet.

Summary: Drapet kommer etter økt kriminalitet i landet og kun noen uker etter mordet på ordføreren i byen Manta i Ecuador. Valget, der Villavicencio var en av åtte kandidater, skal avholdes 20. august.


Jan Mathiesen (81) lekte utendørs og fritt gjennom hele barndommen. For Sivert (8) og Snorre (11) er det fritidsaktiviteter, gaming eller SFO som gjelder. Tap av fri utelek gjør barn mindre robuste, mener psykiater Charlotte Lunde.  Barn leker langt mindre ute enn de gjorde for bare noen få år siden, ifølge undersøkelser. Utviklingen går raskt. Samtidig øker den tiden barn og unge bruker på telefoner, nettbrett og PC. Mange deltar i flere organiserte fritidsaktiviteter. Med lange dager i barnehagen og på SFO, er det ikke så mye tid igjen. Barne- og ungdomspsykiater Charlotte Lunde er bekymret for konsekvensene av at barn leker mindre fritt. Hun mener det kan være en sammenheng mellom dette og økningen i psykiske utfordringer hos barn og unge. – Samfunnet er blitt så opptatt av å forebygge risiko at barna ikke får erfaring med å håndtere det som er skummelt. Vilter lek og utforskning har en forebyggende effekt mot angst, sier Lunde. Å klatre litt for høyt i et tre. Å sette utfor en bakke på akebrett uten foreldre som passer på. Slike aktiviteter gir en fysisk følelse av skrekkblandet fryd i barnekroppen. Denne opplevelsen av frykt er en fysisk erfaring vi rett og slett må bli kjent med, ifølge Lunde. – Barn som mangler slike erfaringer kan bli redde for å være redd fordi de verken kjenner følelsen eller har trent på å håndtere den. I oppveksten til Jan Mathiesen (81) var utelek noe av det han brukte mest tid på.  I nabolaget i Sandviken bodde nesten alle trangt og ingen av kameratene hadde plass til å ha besøk. Da søndagen kom, dro han ofte på tur sammen med foreldrene. Men hverdagene tilbrakte han med kameratene. Organiserte fritidsaktiviteter, bortsett fra buekorpset, fantes knapt. SFO var ennå mange tiår unna. – Foreldrene våre visste nok hvor vi var, men det var vi barna som fant på hva vi skulle gjøre. Jeg kan aldri huske at det var voksne med når vi var ute og lekte, forteller han. Slik er det ikke for barnebarna Sivert (8) og Snorre (11).  BT møter familien i tre generasjoner hjemme i Nyhavn. Her er det lego på gulvet og gaming-PC-er i kjelleren. Som bestefar, er Sivert og Snorre aktive gutter med mange interesser. De har fritidsaktiviteter og familien er mye på tur sammen. Men guttene er sjeldent ute i nærområdene alene. Mamma Marianne Mathiesen husker selv at hun var mye ute uten foreldrene, og synes det er vanskelig å forklare hvorfor guttene hennes ikke har det på samme måte.  – Da de var mindre, var veien her litt utrygg. Og så gjør vi jo mange avtaler med mobilen, sier hun.  Bestefar Jan Mathiesen hadde ikke muligheten til å ringe hjem da han var ute på eventyr. Han forteller om en episode da han var i 10–11-årsalderen. Kameratene hadde fått høre at det var store laks i Arna-elven. Guttene tok toget for å fiske. Men da de skulle hjem, rakk de ikke toget. Dermed begynte de å gå hjemover mot Sandviken. I Helldalen traff de en mann som forbarmet seg over dem og sørget for transport resten av veien.  Slike opplevelser har ikke barnebarna. Men eldstemann Snorre husker godt en litt skummel aketur ned fra Fløyen.  – Mamma ropte og sa jeg måtte bremse. Men jeg klarte ikke svingen og kjørte rett i gjerdet.  – Guttene har nok kjent både på sug i magen og høye hopp. Men som regel er vi foreldre med og godkjenner det som skal skje, sier Marianne Mathiesen.  Pappa Ola Roth Johnsen mener det er naturlig at barna og familiene deres gjør andre valg i dag, når det faktisk finnes gode fritidstilbud.  – Klart det er kulere å gå i Ado og på Flipzone enn å sparke fotball på en grusbane. Kattepinnen blekner i forhold til Rush. Sånn er det bare. Hele samfunnet er mer organisert, sier han.  – Det er bedre at de spiller på PC-en enn at de brenner ned huset, sier mor. Samtidig har velstanden økt, påpeker bestefar. Husene er større. Familiene har penger å bruke på utstyr og aktiviteter.  – Dessuten har trafikkbildet endret seg veldig. Vi akte overalt. Det går ikke lenger. Farer fantes det likevel overalt. Også på 50-tallet da Jan Mathiesen vokste opp.  En gang holdt det på å gå helt galt på kaien ved Sandvikstorget. Som vanlig var kameratene ute og lekte. Denne gangen var også lillebroren med. Noen hadde fortalt gutten på fire–fem år at han kunne se et sjøtroll. – Han gikk ned på en trapp som var full av grønske, skled og datt uti. Vi kunne ikke svømme. Det kunne ikke han heller, forteller 81-åringen.  Guttene ropte og skrek. En forbipasserende kom løpende til og fikk hentet ham opp i live.  Lillebroren kunne lett ha blitt del av en dyster statistikk. På 50-tallet døde mange barn i ulykker. Særlig i drukningsulykker.  I dette tiåret omkom hele 55 av 100.000 barn i alderen 1–4 år i ulykker. Nå er tilsvarende tall redusert til 6 av 100.000 barn.  En tryggere barndom med færre dødsfall er et åpenbart fremskritt.  Heller ikke barnepsykiater Charlotte Lunde mener at ungene skal hoppe fra isflak til isflak. Men hun er likevel tydelig på at behovet for å sikre barn i lek har gått altfor langt.  Lekeplasser med plastdekke istedenfor naturlige materialer. Trehytter som blir fjernet av kommunen fordi de ikke innfrir kravene til sikkerhet.  – Vi lager lekeplasser som barna ikke har lyst til være på. Barn har et naturlig behov for å utforske og oppdage verden. Blant annet gjennom risikolek. En skog eller en natursti legger mye bedre til rette for variert lek enn en polstret lekeplass, sier Lunde.  Samtidig som uteleken er blitt stadig tryggere, bruker de fleste barn mer tid på nett.  Lunde mener det er et stort paradoks at mange foreldre lar barna være ubeskyttet på nettet, samtidig som de har lite tid og frihet til å være ute på egen hånd.  – Mye lek er flyttet til digitale plattformer. Sosiale medier og spill kan være fint og bidra til kontakt med venner. Men barn er også sårbare for å bli hektet, og de kan bli eksponert for mye de kanskje bør beskyttes mot. I tillegg stimulerer det sjelden til fysisk aktivitet som også er viktig for en kropp i utvikling. – Jeg tror en del foreldre opplever det som tryggere at barna sitter og ser på Ipad enn at de er ute på egen hånd. Det handler om vårt behov for kontroll, og ikke nødvendigvis barnas beste, sier Lunde.  Foreløpig har foreldrene god kontroll over hva Snorre og Sivert driver med på nett.  I kjelleren har guttene sin egen hule med PC-er de bruker til gaming. For tiden går det mye i Roblox. De gamer både med hverandre og med venner. – Gaming er også lek. De organiserer og samarbeider. Av og til høres det ut som de har en telefonkonferanse der nede, sier pappa Ola Roth Johnsen. Eldstemann har sluttet på SFO og bruker rundt to timer daglig på gaming.  – Jeg kjenner at jeg gruer meg til de begynner med sosiale medier. Det er lettere å si stygge ting til hverandre på skjerm enn ansikt-til-ansikt. Samtidig blir jeg bekymret for at de skal se ting vi ikke vet om, sier mor.  Gaming og sosiale medier er kanskje den mest åpenbare årsaken til at det har blitt mindre fri utelek. Men også politiske reformer som Kunnskapsløftet og skolestart for seksåringer, har trolig hatt betydning. Da de eldste barnehagebarna ble flyttet over til skolen, var tanken at de skulle ta med seg leken inn i klasserommet. Leseferdigheter og tall var mindre viktig. Slik ble det ikke.  – Kunnskapsløftet la opp til at de skulle kunne veldig mye på kort tid. Helt ned i barnehagen er de ansatte blitt opptatt av at barn skal klare å sitte stille. Men barn må bevege seg rundt for å kunne oppdage verden, sier Charlotte Lunde. En fersk evaluering av seksårsreformen er tydelig på at lek er mangelvare på skolen. Både seksåringene og lærerne etterlyser mer tid til dette. Lek utendørs bidrar til trivsel. Det sier Merete Lund Fasting. Hun er førsteamanuensis ved Universitetet i Agder og har skrevet doktoravhandling om barns lek.  – I det vinterværet vi har nå, kan barn ake eller klatre opp på toppen av en snøhaug. Det kan gi dem en følelse av fryd, glede og mestring. Når vi gjør noe som vi blir oppslukt av, produserer kroppen lykkehormoner, sier hun.  Fasting er opptatt av at barn trenger å bevege seg. Selv om gaming kan være spennende og sosialt, oppfordrer hun foreldre til å sette grenser. – Barn er veldig fanget i øyeblikket og blir oppslukt av det de holder på med. Da er det viktig å ha trygge voksne som setter grenser uten å kjefte. Det handler om å legge til rette for bevegelse.  Fasting mener mye går tapt hvis den frie leken blir erstattet av utelukkende organiserte og voksenstyrte aktiviteter. Mangel på fri lek kan også gi fysiske helseplager. – Bevegelse er nødvendig for at muskler og ledd blir sterkere og for at sansene skal utvikle seg. Barn som sitter for mye stille kan få vondt i rygg og nakke. Fri utelek la grunnlaget for Jan Mathiesen sin lidenskap for friluftsliv, som han har prøvd å gi videre til barn og barnebarn. Selv om barn i dag har tilgang på langt flere fritidstilbud og materielle goder, så ser Mathiesen tilbake på oppveksten sin med stor glede. – Vi hadde mindre penger til disposisjon, men vi var ikke fattige. Det gjorde at vi lærte å sette pris på tingene våre. Årevis med vilter utelek sammen jevnaldrende har satt sterke spor. – Sammenliknet med dagens organiserte verden, tror jeg at vi utviklet kreativitet og selvstendighet. Den friheten vi hadde til å gjøre ting på impuls, er en av de tingene jeg setter stor pris.  Barnebarna Snorre og Sivert har foreldrene tettere på i hverdagen enn det bestefar hadde.  Marianne Mathiesen og Ola Roth Johnsen tror at det handler mye om at de har tid og mulighet til å følge opp sønnene.  – En fordel er jo at vi får mer kontakt, og mye verdifull tid sammen med dem. Forhåpentligvis etablerer dette også tillit, slik at de kommer til oss senere i livet når de trenger det, sier Marianne Mathiesen. Barnepsykiater Charlotte Lunde er også glad for engasjerte foreldre som bruker mye tid med barna. – Det er en kjemperessurs, sier hun.  Samtidig minner Lunde om at alle barn trenger tid til for seg selv, uten skjermer og uten at noe spesielt skal skje.  – Gi dem den tiden som skal til. Alle foreldre står i den vanskelige jobben det er å begrense tiden som brukes digitalt, men leken er et naturlig instinkt. Barn som kjeder seg vil før eller senere finne på noe. Marianne Mathiesen og ektemannen føler seg heldige som har mulighet til å følge barna sine tett.  – Vi må vel være litt bevisste på at vi også må slippe dem etter hvert, og la dem få teste ting og feile på egen hånd.

Summary: Barn leker mindre ute og bruker mer tid på digitale verktøy enn for få år siden.

Summary: Psykiater Charlotte Lunde peker på en mulig sammenheng mellom mindre utelek og økning i psykiske plager hos barn og unge.

Summary: Mangel på erfaring med risiko kan føre til at barn blir redde for å være redde, fordi de verken kjenner følelsen eller vet hvordan de skal håndtere den.

Summary: Foreldrene må gi barna tid til seg selv, uten skjermer og uten noe spesielt som skal skje, sier Lunde.


Argentina devaluerer pesoen kraftig – setter opp styringsrenten til 118 prosent

Inflasjonsherjede Argentina tar nye krisegrep og devaluerer pesoen og setter styringsrenten opp til 118 prosent.  Det søramerikanske landet har i flere år hatt store økonomiske problemer, ikke minst med skyhøy inflasjon.  Landet ligger an til å gå på sitt sjette år med økonomisk tilbakegang de siste ti årene, mens inflasjonen har oversteget 100 prosent.  Argentina sliter også med statsgjelden i dollar.  Nå tar sentralbanken nye krisegrep. Den lokale valutaen, pesoen, blir devaluert og styringsrenten satt opp til 118 prosent, skriver Bloomberg.  Pesoen settes til 350 per dollar, en devaluering på 18 prosent.  I flere år har president Alberto Fernández og regjeringen forsøkt å unngå å devaluere, et trekk som er knyttet til frykt for mer inflasjon og politisk usikkerhet.  I mai ble styringsrenten satt opp til 97 prosent.  Ytre høyre går fram Til høsten er det presidentvalg i Argentina. I primærvalget, som ble avholdt i helgen, straffet velgerne de to største partiene i landet.  Primærvalget blir sett på som en viktig indikator på tingenes tilstand før valget i Argentina, som avholdes i oktober.  Økonomen Javier Milei, som blir omtalt som ytre høyres kandidat, vant på overraskende vis. Han ønsker å innføre dollar som valuta i Argentina, noe Ecuador og El Salvador også har gjort.  Milei seiler nå fram som favoritt før valget 22. oktober. Målinger har antydet at oppslutningen hans er på rundt 20 prosent, skriver New York Times.  Etter primærvalget har prisen på argentinske statsobligasjoner i dollar sunket kraftig, noe som henger sammen med økt usikkerhet i markedet. Lavere obligasjonspriser gjør også at lånekostnadene øker.  – Tar livet av oss Argentina er Latin-Amerikas tredje største økonomi. Over 50 prosent av innbyggerne antas nå å leve i fattigdom, ifølge Observatorio de la Deuda Social of the Universidad Católica. – Inflasjon tar livet av oss, og usikkerheten rundt jobbene lar deg ikke planlegge livet ditt, sier Adriana Alonso, en 42 år gammel husmor, til nyhetsbyrået Reuters.  E24 var tidligere i år i Argentina og skrev om den skyhøye inflasjonen og den alvorlige økonomiske krisen.  – Det er uutholdelig. Og regjeringen gjør ikke nok for å takle inflasjonen, sa den 27 år gamle alenemoren Rosana Moringo til E24.

Summary: Argentina tar nye krisegrep. De devaluerer pesoen og øker styringsrenten til 118 prosent. Landet har opplevd økonomisk nedgang og sliter med inflasjon på over 100 prosent.

Summary: Valutaen er nå satt til 350 per dollar, noe som representerer en devaluering på 18 prosent. President Alberto Fernández og hans regjering har tidligere forsøkt å unngå en slik devaluering.

Summary: Primærvalget i Argentina indikerer at ytre høyres kandidat, Javier Milei, kan være en favoritt til presidentvalget i oktober. Milei ønsker å bytte ut pesoen med dollar.


Fnyser av Calle-utspill: – Dumt å gå ut så hardt

RUKA (VG) Calle Halfvarsson (34) har advart nordmennene om at svenskene kan jevne ut dominansen. Utspillet får Harald Østberg Amundsen (25) og Pål Golberg (33) til å riste på hodet. – Jeg synes den påstanden blir litt uheldig rett og slett, sier Amundsen til VG. Halfvarsson pekte på at de norske herrene begynte å trekke på årene og sa at han trodde Sverige snart ville komme i kapp i et intervju med SVT.  – De begynner å bli mange over 30 år der. Så de har ikke mange år igjen med den dominansen. Jeg tror vi kommer i kapp, sa Halfvarsson.  Foreløpig ser det ut til at spådommen ikke slår til denne sesongen. De norske herrene har fortsatt å dominere under verdenscupåpningen med seks av ni pallplasser så langt.  William Poromaas 9. plass og Calle Halfvarssons 10. plass under ti-kilometeren lørdag er svenskene beste resultat på de to første løpene. Da Erik Valnes vant sprinten, hadde ikke svenskene noen i semifinale. – Det er dumt å gå ut så hardt altså, sier Amundsen og ler.  Pål Golberg virker heller ikke imponert over utsagnet til Halfvarsson. – At vi er gamle kan vi ikke gjøre noe med. Vi er over 31 år i snitt, men jeg synes vi slår bra fra oss likevel, sier Golberg. Han peker på at Martin Løwstrøm Nyenget – lørdagens vinner på ti-kilometeren -virker å være på sitt beste nivå nå som han har blitt 31 år. Selv gjorde 33 år gamle Golberg sin beste sesong sist vinter.  – Hadde jeg fortalt Calle om hvor mye Martin la ned av trening, tror jeg Calle hadde blitt skremt. Det viser at tålmodighet lønner seg og alder ikke er noen begrensning, sier Golberg. Calle Halfvarsson erkjenner at «de norske veteranene holder seg i gang». – Jeg sier ikke noe på det. Utenom at de er gamle. Men det kommer år fremover der de vil få det slitsomt – slik som jeg har det som er oppe i årene. De kommer ikke til å holde på for evig, sier Halfvarsson og fortsetter: – Da kommer de yngre herrene, så får vi se om Sverige eller Norge har flest lovende yndlinger. Han står for utsagnet i SVT.  – Det er ingen som ikke kan si at de ikke er gamle, det har jeg rett i. Men jeg mener ikke at de ikke skal kunne gå fort, men de har et gammelt lag. Det er bare å se i alles pass. Jeg er ikke overrasket over at de går fort.  –  Men de kommer ikke til å gå fort om ti år, sier Halfvarsson.  – Golberg sier du ville blitt skremt om du så hvor mye Nyenget trener, hva sier du til det? – De hadde blitt skremt om de så hvor lite jeg trente, svarer Halfvarsson og ler. Eirik Myhr Nossum gliser konfrontert med Halfvarssons mening. – Calle er en stor skiløper, men ingen stor spåmann, sier Nossum.  PS! Alvar Myhlback regnes som et av Sveriges største skitalenter noen gang, men han må foreløpig vente på verdenscupdebuten.  PS2! Mens Norge herjer på herresiden, har de svenske kvinnene fått en superstart med tre av tre seirer.

Summary: Calle Halfvarsson (34) tror svenskene snart kan utfordre Norges dominans innen skisport på herresiden

Summary: Harald Østberg Amundsen (25) og Pål Golberg (33) svarer tilbake og påpeker No[r]sk suksess så langt i verdenscupen

Summary: Golberg sier at alder ikke er en begrensning, viser til Martin Løwstrøm Nyenget, 31, som vant ti-kilometeren

Summary: I et innslag med SVT står Halfvarsson fast på sitt utsagn, mener Norge har et "gammelt lag"

Summary: Norske løpere har hittil fire av seks pallplasser i verdenscupåpningen


Erik ten Hag foran monsterinnspurten: Gir ikke Liverpool noen Champions League-sjanse

Manchester United-manager Erik ten Hag er ikke skremt av Liverpools seiersrekke i serieinnspurten, han er full av selvtillit i kampen om en plass i Champions League.  – Selvsagt kan vi se bort fra Liverpools form. Det er ikke viktig. Alt er i våre hender, vi er ikke avhengige av dem, vi er avhengig av oss selv, sier ten Hag foran lørdagens kamp mot Wolverhampton, skriver Liverpool Echo.  I løpet av de to neste ukene blir Premier League avgjort. Manchester City eller Arsenal blir ligamester. Bak dem kjemper tre lag om de to andre plassene Premier League har i Champions League.  Og det er ingen tvil om at en plass der er viktig, for det betyr mye penger, for klubbene som når lagt så er det eventyrlig mye penger. Tall fra UEFA for 2022/2023-sesongen viser at det er hele 26,7 milliarder kroner i den totale pengepremiepotten for Champions League.  Slik er kampen om Champions Legaue-plassen (de fire er med):   Manchester United tapte mot West Ham sist søndag:  Det er ikke mer enn en måned siden Liverpool var på 8. plass og 12 poeng bak Manchester United. Nå har Liverpool seks strake seiere, mens Manchester United har to uavgjort, to tap og en seier på sine fem siste kamper. Likevel er Manchester United-manageren full av ro i kampen mot et formsterkt Liverpool. – Det er ikke viktig. Vi har det i våre hender. Vi må levere, og da er ikke det viktig. Det som er viktig er vår motstander i morgen, Wolves. Vi tar dem på alvor. De har gjort en god jobb, så vårt fokus er der. Vi tenker ikke på andre konkurrenter, sier ten Hag. Liverpool møter et desperat Leicester som kjemper for å overleve i Premier League mandag, mens Aston Villa venter på Anfield neste lørdag. Liverpool avslutter mot tabelljumbo Southampton 28. mai.  Slik er innspurten for Manchester United: Wolverhapton lørdag, Bournemouth neste lørdag, Chelsea 25. mai og Fulham 28. mai.  Mens Newcastle avslutter slik: Leeds lørdag, Brighton torsdag, Leicester 22. mai og Chelsea 28. mai.

Summary: Manchester United-manager Erik ten Hag er ikke bekymret for Liverpools seiersrekke

Summary: Tre lag kjemper om plassene bak Manchester City og Arsenal om en plass i Champions League

Summary: Liverpool har hatt seks strake seiere, mens Manchester United har hatt blandede resultater i sine siste kamper

Summary: Ten Hag fokuserer på lagets egen prestasjon, ikke Liverpools form

Summary: United møter Wolverhampton, Bournemouth, Chelsea, og Fulham i innspurten

Summary: Liverpool møter Leicester, Aston Villa og Southampton


Ble siktet i omfattende voldssak i februar - nå er de drapssiktet

Én måned før de ble pågrepet for drapet i Lørenskog, slapp de ut av politiets varetekt, siktet for en grov voldshendelse i Kviteseid i februar. En av dem er tidligere dømt for drapsforsøk.  – Det som skjedde i Telemark er en svært, svært alvorlig sak, sier Jonny Sveen, som er bistandsadvokaten til mannen i 50-årene som ble utsatt for grov vold av fire menn utenfor sitt eget hjem i Kviteseid i Telemark om kvelden 13. februar i år.  Politiadvokat Kristin Drågen beskriver volden som omfattende, og sier at den ble utført både med og uten gjenstander, og medførte betydelig skade. Det er to av disse fire mennene som nå er siktet for drap eller medvirkning til drap på en mann i 20-årene som fredag kveld ble funnet død på en parkeringsplass utenfor Løkenåsen skole i Lørenskog. Det er en link mellom de siktede og avdøde, men politiet har ikke ønsket å gå nærmere inn på denne koblingen.  Begge nekter straffskyld. Fra de slapp ut av politiets varetekt i slutten av mars for voldssaken i Kviteseid, gikk det en måned før de ble pågrepet, siktet og fengslet etter drapet i Lørenskog. – En utrolig villskap Bistandsadvokat i voldssaken i Telemark, sier volden kom helt uventet på hans klient, og at han aldri hadde sett mennene før.  – Han ble slått nær sagt overalt med en utrolig villskap. Det var ingen grenser i den voldsutøvelsen, hevder Sveen. Mannen hadde dødd uten medisinsk behandling, ifølge advokaten. – Det var veldig kritisk en periode. Han lå lenge på sykehus, og har hatt to innleggelser etter at han ble skrevet ut også. Volden har vært livsendrende for ham, sier Sveen. – Har han fått noen forklaring på hvorfor han ble utsatt for dette? – Jeg kan ikke gå inn i forklaringene, men det er ingen god forklaring på hvorfor han skulle bli behandlet sånn. Hadde avtale om narkotikakjøp Politiadvokat Kristin Drågen i Sør-Øst politidistrikt, som etterforsker voldshendelsen, sier til VG at informasjon så langt tyder på at alle de fire var delaktige i volden.  – Bakgrunnen for voldsepisoden etterforsker vi fortsatt, men det skal ha vært en forutgående avtale om kjøp av en mindre mengde narkotika fra den fornærmede, sier Drågen.  Fem er siktet i saken, men kun fire ble varetektsfengslet, forteller hun. Politiet har ingen opplysninger om at fornærmede og de siktede kjente hverandre fra før. – Ingen direkte sammenheng mellom sakene Politiadvokat Drågen sier at de siktede i voldssaken aldri satt fengslet på grunn av gjentagelsesfare, men fare for at de skulle forspille bevis. Fordi politiet fikk gjort flere etterforskningsskritt i varetektsperioden, var det ikke lenger grunn til å holde dem i varetekt da de ble løslatt i slutten av mars. Politiet i Øst, som etterforsker drapet i Lørenskog, ser foreløpig ingen sammenheng mellom voldssaken i Telemark og drapssaken i Lørenskog. – Vi er kjent med at de siktede nylig ble løslatt fra varetekt i en annen sak. Per nå ser vi ingen direkte sammenheng mellom sakene annet enn at begge er involvert, sier politiadvokat Grete Bollestad i Øst politidistrikt til VG.  Tidligere straffedømt En av de siktede er i begynnelsen av 20-årene. Mannen er tidligere domfelt for en kroppsskade da han slo en annen i ansiktet etter en fest i 2016. Dette erkjente han straffskyld for, ifølge dommen.  – Når det gjelder siktelsen i Kviteseid-saken, erkjenner han ikke straffskyld for siktelsen slik den lyder. Han har forklart seg i saken, og forklaringen hans understøttes av det øvrige bevisbildet og gir saken en annen karakter enn hva siktelsen fremstår som, sier mannens forsvarer Ole-Kristian Ringnes til VG.  Tidligere dømt for grov vold og drapsforsøk Den andre siktede, en mann i slutten av tenårene, er tidligere dømt for grov kroppskrenkelse og drapsforsøk.  Heller ikke han erkjenner straffskyld for grov kroppsskade i saken i Kviteseid, opplyser hans forsvarer Svein Holden til VG.  I oktober 2019, kun uker etter han hadde fylt 15 år, knivstakk han en ung mann i ryggen med en jaktkniv. Hans eldre bror hugget til fornærmede ned machete. Fornærmede, som fikk livstruende skader, ble holdt nede av siktedes venner, som slo vedkommende med knyttede never.  Den nå drapssiktede mannen erkjente å ha stukket fornærmede med kniv, men erkjente ikke straffskyld for drapsforsøk. Selv om han så vidt hadde fylt 15 år, mente retten at saken var for alvorlig til at han kunne idømmes ungdomsstraff.  I desember 2020 ble han dømt til fengsel i 2 år og 9 måneder, der 1 år og 9 måneder var betinget.  Dømt på ny kort tid senere Kun tre måneder senere ble den nå drapssiktede mannen på nytt dømt, denne ganger for grov kroppsskade.  Ifølge dommen trakk fornærmede frem en gasspistol og skjøt mot den nå drapssiktede mannens kompiser under en dophandel.  Drapssiktede og kompisene la på sprang etter fornærmede, dro ham ut av en butikk han søkte tilflukt i og banket ham opp.  Den nå drapssiktede mannen ble dømt for å ha dra fornærmede ut at butikken og for å dra ham i håret. Totalt seks personer ble dømt for volden. Den drapssiktede mannen fikk 30 dagers fengselsstraff.  Ytterligere to menn i 20-årene er siktet for drap eller medvirkning til drap i Lørenskog, men begge er løslatt fra politiets arrest og har ikke blitt varetektsfengslet. Ingen av dem erkjenner straffskyld.

Summary: To av de siktede etter drapet i Lørenskog satt varetektsfengslet, siktet for grov kroppsskade mot en mann i Kvitseid i februar, men slapp ut i slutten av mars. Saken er under etterforskning.

Summary: En av mennene er tidligere dømt for drapsforsøk og grov vold.

Summary: Den andre er tidligere dømt for kroppsskade.

Summary: Politiet ser foreløpig ingen direkte sammenheng mellom voldssaken i Kviteseid i februar og drapssaken i Lørenskog.

Summary: Begge mennene nekter straffskyld for Lørenskog-drapet. Ytterligere to menn er siktet, men ble ikke varetektsfengslet. Også disse nekter straffskyld.


Teorin: Filmaren kan vara ”Benzema”-mördarens kumpan

Gängtoppen Mustafa ”Benzema” Aljiburi sköts ihjäl i en bil i Irak i måndags.  En svensk man som pekas ut som misstänkt skytt har gripits, enligt uppgifter. Ytterligare två svenskar har gripits, enligt Aftonbladets uppgifter.  Nu arbetar polisen utifrån teorin att flera kan ha samarbetat när Aljiburi sköts, enligt uppgifter. Mustafa ”Benzema” Aljiburi sköts ihjäl när han satt i en bil i Iraks huvudstad Bagdad i måndags, enligt uppgifter. Han sköts när han färdades i en bil i Ameria-området i Bagdad, enligt lokala medier.  En person har gripits misstänkt för mordet och enligt Aftonbladets uppgifter handlar det om en svensk man i 20-årsåldern. Efteråt cirkulerade flera filmer på sociala medier som visade mordet.  Nu arbetar polisen utifrån teorin att flera personer kan ha samarbetat, enligt uppgifter. Teorin är att en kumpan kört i en bil bakom den mc-burna skytten, och filmat dådet. Enligt Aftonbladets uppgifter riktas nu utredningsarbetet mot ett par specifika kriminella nätverk i Stockholmsområdet som kan vilja utföra hämndaktioner. Uppgifter: Flera svenskar gripna Informationen om Aljiburis död har även nått svensk polis och Utrikesdepartementet. I ett mejl har UD skrivit:  ”Vi känner till uppgifter att en svensk medborgare ska ha avlidit i Irak. Ambassaden i Bagdad undersöker uppgifterna och står i kontakt med lokala myndigheter”. Aftonbladet har tidigare skrivit om att en svensk man greps i samband med mordet och har pekats ut som skytt.  Enligt uppgifter handlar det om en man i 20-årsåldern som nu har gripits misstänkt för dådet. Mannen förekommer sedan tidigare i belastningsregistret. 2022 dömdes han för grovt vapenbrott och flera fall av narkotikabrott. Han fick tio månaders sluten ungdomsvård.  Mannen har även förekommit i en mordutredning i Gävleborg där en ung man sköts till döds. Det mordet kopplas till lokala kriminella grupperingar. Ytterligare två svenska medborgare ska ha gripits misstänkta för mordet, enligt uppgifter till Aftonbladet.

Summary: Gängledaren Mustafa "Benzema" Aljiburi sköts till döds i en bil i Irak förra måndagen.

Summary: En svensk man i 20-årsåldern misstänks för mordet och har gripits, ytterligare två svenskar är gripna.

Summary: Polisen tror att flera personer kan ha samarbetat i mordet, riktat mot specifika kriminella nätverk i Stockholm.


Vil rapporten som kritiserer Joe Bidens hukommelse, avgjøre USA-valget?

Blir hukommelsen spikeren i kisten for Joe Bidens kandidatur? – Jeg vet hva i helvete jeg gjør, freser 81-åringen. En «sympatisk, velmenende, eldre mann med dårlig hukommelse»: 81 år gamle Joe Biden var synlig forbannet på formuleringen i en ny rapport. Den konkluderte med at hukommelsen hans er så elendig at han ikke kan dømmes for å ha rotet med graderte dokumenter. – Jeg er velmenende, og jeg er en eldre mann, og jeg vet hva i helvete jeg gjør, freste Biden til pressen fredag.  Nå fråtser internasjonale medier i Biden-tabber: Det hjalp sikkert ikke på Bidens humør at han på pressekonferansen kalte Abdel Fatah El-Sisi for president i Mexico. Riktig land er Egypt. – Jeg tror dette er veldig skadelig for Biden, sier Hilmar Mjelde, professor i statsvitenskap ved Høgskulen på Vestlandet.  Rot i garasjen At den Trump-oppnevnte statsadvokaten Robert Hur mener at Joe Biden ikke kan straffes for å ha hatt graderte papirer i garasjen, blant hundebur og rot, er jo egentlig gode nyheter for Biden. Men republikanere godter seg og mener tabbene beviser at han er uskikket til jobben som verdens mektigste mann. Og demokratene? Vel, de veksler mellom lett panikk i kulissene og å insistere offentlig på at Biden er en tipp topp kandidat. Både medlemmer og Biden-kampanjen skal nå mene at Biden må vise seg mer, for å vise dette.  På gaten i USA er åtte av ti velgere bekymret over Bidens mentale og fysiske helse, ifølge en meningsmåling. Legene trøster Biden Men hva sier legene? Vel, i amerikanske medier påpeker eksperter at to dagers intervjuer ikke er nok til å slå fast at Biden har kognitiv svikt.  Professor: Som Watergate Hilmar Mjelde tror folk flest blåser i legenes forbehold.  – Man kan ikke fortelle folk at deres egne øyne bedrar dem. Alle har en dement slektning, sier professoren.  Han sammenligner rapporten med Watergate-opptakene, som i sin tid felte president Richard Nixon.  – Samtidig er ikke Biden mer enn en Trump-dom unna at saken nøytraliseres, understreker Mjelde. Senil onkel i slåbroken Juseksperter trekker overfor The Washington Post paralleller til da Hillary Clinton ble etterforsket av FBI for å ha brukt sin private e-post.  – Trump fremstiller Biden både som diktator og en senil onkel som stikker av i slåbroken. Motstridende, men effektivt. De virker forbløffet over alt som går deres vei om dagen, sier Mjelde. – Er dårlig hukommelse relativt uskyldig i forhold til Trumps mange rettssaker?  – Begge deler er diskvalifiserende. Mange får dårligere hukommelse med alderen, men de er ikke president i USA. – Kan det tross alt ha vært bra for Biden at rapporten kommer nå og ikke nærmere valget?  – Nei. En enkeltstående episode kan folk overse, men ikke en serie med «seniorøyeblikk». Det er for sent å gjøre noe med dette, uansett. – Har alt bråket og støyen rundt Trump gjort ham nærmest uangripelig?  – En opposisjonskandidat tjener alltid på uro. Trump virker mer potent og ligger bedre an på målingene enn i 2016 og 2020.

Summary: Joe Bidens hukommelse trekkes i tvil i ny rapport.

Summary: Republikanere mener rapporten viser at Biden ikke er skikket som president.

Summary: Men leger sier at å blande navn og glemme under press er normalt. Man må testes over tid for å fastslå kognitiv svikt.

Summary: Norsk professor mener rapporten vil være skadelig for Biden uansett.


De fant en måte å hjelpe barnefamilier til jul. Og nå er det allerede fullt.

De startet sitt julehjelpkonsept i Bærum. Nå er de fulltegnet og håper ordningen kan utvides til andre kommuner.  – Unnskyld, kunne du tenke deg å hjelpe en barnefamilie til jul?  Spørsmålet får mange til å stoppe opp og snakke med de to kvinnene utenfor matbutikken på Jar.  Lucia Skaven (23) og Ane-Marte Weng (41) tror de har truffet en nerve hos bærumsfolk som ønsker å hjelpe andre.  For mange har det tøft nå i dyrtiden. 6 av 10 med dårlig økonomi vet ikke om de har råd til jul i år, ifølge Frelsesarmeen.  Rundt 600.000 nordmenn gruer seg til jul, ifølge Unicef Norges årlige juleundersøkelse. Det er særlig de med lav inntekt og barnefamilier som er mest pessimistiske, viser undersøkelsen. Men i andre enden er det mange som ønsker å bidra. Julehjelperne i Bærum startet et konsept. – Vi bor i en av de rikeste kommunene i landet, et sted med store forskjeller. Jeg har lenge tenkt at jeg har lyst til å gjøre noe, men så ble det aldri noe av. Før nå, sier Skaven. Slik fungerer det Opplegget heter «Jula i boks». Det fungerer slik: – Man velger selv hvor mye man har lyst til å gjøre ut av det, forteller Skaven.  Ønskene til boksen kan være litt julemat, dessert og litt snacks og julegaver til barna på rundt 300 kroner hver.  Hentet inspirasjon fra Stavanger De to julehjelperne kjente ikke hverandre fra før. Men begge hadde henvendt seg til frivillige organisasjoner for å avdekke hva som er behovet i kommunen. Til vanlig jobber de som konsulenter. Og med sitt nettverk av digitale hoder og lang research har de brukt et år for å få det logistiske på plass. De fikk inspirasjon og råd fra organisasjonen «Gi en jul» i Stavanger. I samarbeid med sosialtjenestene i kommunen fant de til slutt sin egen form. – Det er en personlig måte å hjelpe på selv om man ikke kommer i direkte kontakt med familien man hjelper, sier Skaven. Fulltegnet allerede Duoens tilbud kommer i tillegg til de andre initiativene av julehjelp i kommunen. De forsikrer at de er seriøse. De har eget organisasjonsnummer, bankkonto og et nært samarbeid med sosialtjenestene og frivillige organisasjoner i kommunen. – Ved andre private initiativ har man kanskje kunnet hjelpe noen, men fått tusenvis av henvendelser og ikke klart å hjelpe så mange andre, sier Weng.  Og allerede før julemåneden er i gang, har «Jula i boks» fått inn alle de giverfamiliene de trenger i år. De tar fortsatt imot donasjoner, og nå kan det hende tilbudet utvides til andre kommuner. De har fått flere henvendelser fra personer i Oslo og andre kommuner som også ønsker å tilby julehjelp.  – Vi håper jo at vi kan utvide tilbudet i vår kommune allerede neste år, for det er et behov her, sier Skaven.  Tar ikke betalt 21. desember skal alle boksene gis og mottas.  Og hvis det blir bokser til overs, vil de bli donert til Frelsesarmeen som tar vare på mat og gaver til senere bruk.  – Hva får dere igjen for å gjøre dette?  – Ingen penger, men mye glede. Dette er en mulighet for oss å gjøre noe for andre, en direkte julehjelp til noen som trenger det, sier Weng.

Summary: Lucia Skaven og Ane-Marte Weng har laget konseptet «Jula i boks» for å hjelpe barnefamilier i julen i Bærum.

Summary: Konseptet fungerer ved at giverfamilier samler inn mat og gaver i en boks som mottagerfamilier henter ut anonymt.

Summary: «Jula i boks» er nesten fulltegnet i Bærum, men de ønsker å utvide tilbudet i fremtiden.


Krimtekniker: – Kan være drap som aldri blir oppdaget

Politioverbetjent og krimtekniker Geir Hansen mener svakt politiarbeid gjør at drapssaker kan gå under radaren.   Nå kommer han med en advarsel om tilstanden på åstedsarbeid i norsk politi: Spor går tapt og bevis blir borte fordi nødvendig kompetanse er fraværende i enkelte saker. – Det holder ikke å komme på et åsted, knipse noen bilder og stryke litt med vattpinnen, sier Geir Hansen. I verste fall er det drap som aldri blir oppdaget, eller fare for justismord, sier den erfarne krimteknikeren.  Politidirektoratet (POD) sier de tar Hansens advarsel på alvor, men mener mye av det han advarer mot allerede er utbedret. Les deres oppdaterte svar lengre ned i saken.  – Hvem har gjort dette her? Siden 1996 har politioverbetjenten jobbet som krimtekniker på Kripos og har vært på de aller fleste store åsteder i Norge. Kriminalteknikere kan stå i dagevis på et funnsted eller et laboratorium og gjennomsøke et beslag på jakt etter et hårstrå.  – Jeg har vært veldig glad i åstedsarbeid og finner en tilfredsstillelse i å sette meg i offerets sted for å finne ut: Hva har skjedd, og hvem er det som har gjort dette? Det siste året har VG avdekket mangelfull etterforskning og politifeil i flere saker der personer har dødd under mistenkelige omstendigheter. Det har ført til at overvåkningsvideoer har blitt slettet, at dødsårsak ikke blir avklart og at viktige åstedsundersøkelser aldri blir gjort. I 2022 rykket politiet ut på 2200 mistenkelige dødsfall og etterforsket 29 drap. I fjor ble det registrert 35 drapssaker med 38 ofre. Dette året har startet med en opphoping av drap.  Før jul sa Sigurd Andreas Moe som leder voldsseksjonen hos Kripos, at de dessverre er nokså sikre på at det skjer drap i Norge som politiet aldri etterforsker.  Dette er en bekymring som deles av Geir Hansen. – Jo mindre fagmiljø og jo mindre ekspertise som håndterer sakene, jo større risiko er det for at for eksempel et drap ikke blir oppdaget, sier Hansen.  – Får vondt i magen På kontoret sitt på Kripos har han slått opp et 85 år gammelt rundskriv fra Riksadvokaten, hvor det advares: Skjødesløst arbeid på et kriminalåsted kan føre etterforskningen inn på et skjevt spor.  Hansen mener det i dag syndes mot den hauggamle advarselen fra de harde 30-årene.  – Jeg reagerer på den alminneliggjøringen av åstedsarbeid som Politidirektoratet legger opp til der krimteknikere ikke blir involvert, sier Hansen.  Han peker på flere områder som må forbedres for at politiet skal forhindre fatale feil i fremtiden.  Punktene er basert på en grundig rapport om tilstanden på kriminalteknikk i forbindelse med etterforskningsløftet i 2019.  Hansen var med på å lage rapporten og mener punktene er like aktuelle i dag og må børstes støv av.  1. Oppgradering av lokaler for undersøkelser av bevis.  – Jeg får vondt i magen når jeg reiser rundt i enkelte landsdeler og ser hvordan spormateriale undersøkes.  Ikke rart at saker kan rakne, når politiet kan anklages for bevissmitte fordi viktig materiale ikke er oppbevart forsvarlig, sier Hansen. 2. Det må utarbeides en nasjonal prosedyre for når kriminalteknikere skal på banen.  – Det kan ikke være opp til en operasjonsleder å avgjøre hvorvidt en patrulje skal gjennomføre undersøkelser i alvorlige saker som mistenkelige dødsfall eller voldtekter.  3. De som utfører obduksjoner bør være tilgjengelige for politiet på et åsted.   – Å få en sikker dødsårsak er svært viktig. Har du ikke det, så har du kanskje ingen sak, sier Hansen.  I VGs arbeid med uløste drapssaker er Salma-saken i Bergen et eksempel på en sak som ble henlagt fordi politiet aldri fikk en klar dødsårsak. I den saken har obdusenten selv kritisert politiets innledende arbeid.  – Bort med stolthet  4. Utdanningsløpet på Politihøgskolen er for langt, for teoretisk og muligens for opptatt av studiepoeng.  – Det er lite praksis og kriminalteknikk er nedprioritert. Man har ferske politifolk som kvier seg for å gjøre grunnleggende sikring av spor, som for eksempel fingeravtrykk, sier Hansen.  5. Norge er et lite land og har relativt få drap.  Det er lite effektivt eller samfunnsøkonomisk at hvert distrikt skal håndtere drapene selv. – Hva med å slå sammen Kripos og Oslo til en stor enhet med tanke på krimteknikk, og så kan de være tilgjengelig for hele landet, sier Hansen.  Han mener det ville blitt en slagkraftig enhet, men at det krever at man legger bort gammel praksis og stolthet.  Krimteknikerens nødrop til tross: Han understreker at det gjøres mye godt arbeid av ulike politipatruljer rundt i Norges land. – Utfordringen er at mange av dem overlesses med oppgaver. Det blir for liten tid til å gjøre den kritiske verstefallstenkningen som er nødvendig når man kommer til et åsted, sier Hansen.  POD: - Allerede utbedret  Etter publisering 12. februar har VG bedt om kommentar fra fra politidirektoratet. (POD) – Vi tar på alvor bekymringene som fagpersoner kommer med, skriver seksjonsleder John-Magnus Løkenflaen til VG.  Han viser til at POD i 2019 ba fagutviklingsapparatet for etterforskningsfeltet om rapporter på ulike metodeområder, blant annet på det kriminaltekniske.  – Rapporten anbefaler en rekke tiltak. Flere av svakhetene som Hansen peker på, er allerede utbedret, eller er i prosess. Arbeidet med å videreutvikle gode standarder og prosedyrer for politiets arbeid er prioritert, sier Løkenflaen.  Seksjonslederen nevner blant annet et nytt nasjonalt lager for spor og beslag som ble etablert forrige måned.  Dette kommer tillegg til flere forbedringer siden 2019:  – POD er nå, sammen med Kripos, i dialog om prioriteringen av tiltak på det kriminaltekniske området i 2024, sier Løkenflaen.

Summary: Krimtekniker Geir Hansen advarer om svakt politiarbeid, tekniske problemer og mangel på kompetanse i norske drapssaker

Summary: I enkelte tilfeller kan drap gå uoppdaget eller føre til justismord

Summary: Hansen peker på lokal mangel på kompetanse, opplæring, praksis og samordning som noen av årsakene.

Summary: Politidirektoratet tilbakeviser kritikken og viser til tiltak iverksatt siste årene.


Langer ut mot nytt pandemi-forslag: – Autoritære tendenser

Venstres Alfred Bjørlo ber Høyre og regjeringspartiene snu før de gir nye pandemi-fullmakter til fremtidige regjeringer. Da Norge stengte ned under corona-pandemien, ble det innført flere svært inngripende tiltak. Staten kunne blant annet tvinge folk til å være i isolasjon og karantene. Dette måtte de folkevalgte på Stortinget godkjenne i midlertidige forskrifter.  Det kan det bli slutt på ved neste pandemi: Nå vil regjeringen og Høyre endre smittevernloven, slik at en fremtidig regjering kan innføre slike tiltak uten å gå innom Stortinget.  – Det er autoritære tendenser. De vil gi byråkratiet en generell fullmakt for ekstremt inngripende tiltak i folks liv, sier Venstres Alfred Bjørlo til VG.  – Fra Venstres side er vi helt hoderystende til hvordan regjeringspartiene og Høyre durer på, sier Bjørlo. Saken debatteres i Stortinget fredag. Det stemmes over kommende tirsdag. Frp, KrF, Rødt og Pasientfokus mener at Stortinget alltid må godkjenne slike tiltak. SV sier at det er svært uheldig å innføre en slik lovhjemmel uten en sikkerhetsventil. Regjeringen har varslet en generell gjennomgang av smittevernloven etter Koronakommisjonens sluttrapport.  Opposisjonen er kritisk til at regjeringen ikke venter på det før de endrer loven.  – Det er ett unntak: Høyre. For meg sier dette at Høyre er det gamle embetsmannspartiet i Norge, som er for mye i lommen på byråkratiet. Det er vi folkevalgte som skal bestemme dette og ta ansvaret. Vi kan ikke overlate det til helsebyråkratene, sier Bjørlo. – Kom brått på Bjørlo mener at flere av tiltakene gikk for langt under corona-pandemien.  – Det kom brått på og var mye usikkerhet. I ettertid tenker jeg at vi ikke burde gått så beinhardt inn på påtvungen isolasjon og karantene som vi gjorde. Vi gikk definitivt for langt i å holde barn og unge hjemme så mye som vi gjorde i lange perioder, sier han. – Men en ting er at vi gjorde det i en krisesituasjon. En annen ting er at vi i fredstid nå gir en så generell fullmakt til helsebyråkratiet, sier han.  – Drar kritikken for langt Høyres Erlend Svardal Bøe var konstituert statssekretær for Bent Høie (H) under pandemien. Han sitter i dag i helsekomiteen på Stortinget. – Jeg synes Bjørlo drar kritikken sin for langt, skriver Bøe i en tekstmelding til VG.  Han sier at corona-tiltakene var viktig for å hindre smittespredning, som beskyttet sårbare og risikoutsatte mennesker. Bøe minner om at dagens smittevernlov allerede har hjemler som begrenser bevegelsesfriheten ved en ny pandemi.  Det kan blant annet gis forskrifter om innreisekarantene, stenge virksomheter og vedta møteforbud uten å gå innom Stortinget. – Nå foreslås det at hjemlene om isolering og smittekarantene, som kun har vært midlertidig og knyttet til covid-19, gjøres generelle og permanente. Det er mye som skal til før disse hjemlene kan utløses, og loven stiller krav om at tiltakene ikke er mer inngripende og ikke varer unødvendig lenge, skriver Bøe.  – Hensynet til å beskytte samfunnet og forebygge mot allmennfarlig smittsom sykdom i en krisesituasjon mener jeg begrunner det godt, sier han.  – Må ha klare hjemler Arbeiderpartiets helsepolitiske talsperson, Truls Vasvik, svarer slik:  – Erfaringene fra pandemien viste oss at vi må ha klare hjemler for å håndtere smitte. Med dette forslaget, og behandlingen i Stortinget, sikrer vi en demokratisk forankring av permanente lovhjemler om karantene som sikrer forsvarlig beredskap – ikke midlertidige hjemler som under coronapandemien, skriver han i en tekstmelding.  – Ved å følge regjeringens forslag rammes dette inn i lov med rammer som kan prøves rettslig, legger han til.

Summary: Regjeringen og Høyre vil endre smittevernloven og gi fremtidige regjeringer mulighet til å innføre isolasjon og karantene-tiltak uten godkjenning fra Stortinget

Summary: Venstres Alfred Bjørlo kritiserer endringen og mener tiltakene bør godkjennes av Stortinget ved en fremtidig pandemi

Summary: Flere partier, inkludert Frp, KrF, Rødt og Pasientfokus, deler Bjørlo og Venstres synspunkt

Summary: Regjeringen vil gjennomgå smittevernloven etter Koronakommisjonens sluttrapport. Opposisjonen mener de bør vente før de endrer loven

Summary: Høyres Erlend Svardal Bøe mener Bjørlos kritikk går for langt, og viser til allerede eksisterende smittevernlover og krav


Snart skilles Mørk og Oftedal: – Det blir selvsagt et tomrom

HAMAR (VG) De har holdt sammen for Norge i tykt og tynt gjennom halve livet. Men nå er det siste året Nora Mørk (32) og Stine Bredal Oftedal (32) spiller sammen på landslaget. Det har vært en reise i gull og tårer. Mørk avslører at hun fortsetter som landslagsspiller også etter OL i Paris kommende sommer. Oftedal tar en pause som kan bli permanent. – Det blir selvsagt et tomrom, men jeg kommer til å ha Stine resten av livet. Det er en tid for alt, sier Nora Mørk til VG. – Tenker du i samme baner? – Nei, ikke foreløpig. Det gjør jeg ikke, svar hun.  – Du har lyst til å spille videre etter OL? – Ja, ja. Onsdag kommer VM-premieren i Stavanger. Håndballjentenes «Knoll & Tott» har ansvaret for å styre Norges angrepsspill i den myke starten mot Grønland.  De mesterskapsdebuterte sammen som 19-åringer da Norge sist var verter i 2010. Norge leverte et meget bra mesterskap. EM-gullet var suverent. Men tapet for Sverige i hovedrunden sved. Flere spillere var magesyke, men de to ungjentene opplevde sin første store nedtur. Nora Mørks tårer kom sammen med trøsten fra Stine Bredal Oftedal. Landslagskapteinen husker både bildet og følelsene fra kampen på Lillehammer. – Vi har hatt ekstremt mange oppturer sammen, men i en sportskarriere så kjenner du på hele spekteret av følelser, sier Bredal Oftedal. – Vi har vært der for hverandre når det er tøft. Det har vært veldig viktig å ha gjensidig støtte. Gjennom disse årene har vi kjent på ulike ting. Men vi heier på hverandre. Det er en viktig ting for meg i hvert fall, legger hun til. – Det har også vært blod, svette og tårer? – Det har det vært. Og det tror jeg det skal være. Det gjør at toppene kjennes enda bedre, svarer Oftedal. Nora Mørk husker at hun var lei seg. – Vi har kjent hverandre fra vi var 13–14. Det er godt. Hvis det er noe så kan jeg gå til henne. Det samme er motsatt. Hun er den som kjenner meg best her, sier Nora Mørk. – Hva er det spesielle med Stine? – Hun er så lett å forholde seg til. Hun er genuint et godt menneske. Hun vil alle godt. Rasjonell. Lojal. En du kan stole på. Det setter jeg veldig pris på, beskriver Mørk. – Selvfølgelig er det veldig viktig å ha Nora her for min del. Vi kjenner hverandre supergodt, stoler på hverandre. Vi har vært så nære venner i så mange år. Å kunne gjøre disse tingene sammen er også veldig spesielt på det menneskelige plan. Det er jeg veldig takknemlig for, sier Stine Bredal Oftedal. – Hva er det beste med Nora? – At vi har kjempegøy sammen. Jeg ler masse av henne og koser meg veldig hennes selskap, svarer hun. Bredal Oftedal (Nittedal/Hakadal) og Mørk (Bækkelaget) møttes først i kamp som ungdommer. Som 16-åringer debuterte de sammen for juniorlandslaget. Fire år senere vant de VM-gull i junior sammen med tvillingsøstrene Solberg og Veronica Kristiansen. Det ble inngangen til A-landslaget. De to har bodd på rom sammen i alle mesterskap. Stine Bredal Oftedal har vært med på alt for Norge minus London-OL. Nora Mørk har mistet fem mesterskap på grunn av sine ti kneoperasjoner. Nå har Oftedal snart fått nok. Sist sommer forlovet hun seg med sin Rune Dahmke. OL i Paris gjør at det er uaktuelt med bryllup til sommer. Håndballparet satser på 2025. Uansett starter et nytt kapittel i hennes liv om åtte måneder. Hun sier «mest sannsynlig karrierestopp» for det hun kaller «et eventyr». – Jeg er ganske lei av jaget etter å prestere. Og så er jeg lei av å reise mye og være borte fra folk som jeg er veldig glad i og vil bruke mye tid på. Med de sesongene vi har så blir det generelt lite tid til andre ting enn håndball. Jeg føler at jeg går i en uendelig greie, beskriver hun. Men de neste tre ukene har Mørk og Oftedal sammen. VM-reisen går fra innledningen i Stavanger, via hovedrunde og kvartfinale i Trondheim, til semi og finale i danske Herning. Der vant de sitt første av syv gull sammen for 13 år siden.

Summary: Nora Mørk (32) og Stine Bredal Oftedal (32) spiller sitt siste år sammen på landslaget i håndball.

Summary: Mørk vil fortsette som landslagsspiller etter OL i Paris, mens Oftedal tar en mulig permanent pause.

Summary: De to har spilt sammen siden de var 16 år og har delt mange oppturer og nedturer.

Summary: Oftedal innrømmer at hun «er ganske lei av jaget etter å prestere» og ønsker mer tid til annet enn håndball.

Summary: Paris-OL til sommeren blir deres siste mesterskap sammen.


Familiefar siktet for trippeldrap på Torpo

TORPO (Aftenposten): Faren er siktet for å stå bak drapene på hele familien på Torpo i Ål i Hallingdal, opplyser politiet. Politiet fant flere våpen på adressen. En kvinne og to voksne barn ble skutt på Torpo i Ål. Deretter skal den antatte gjerningspersonen ha skutt seg selv. Den antatte gjerningspersonen var far og ektemann til de drepte. – Alt tyder på at ofrene ble skutt mens de sov. Det sa politiadvokat Ann Iren Svane Mathiassen under et møte med pressen mandag.  Politiet tror familien ble skutt og drept natt til lørdag. Den siste kontakten med en av de døde ble gjort sent fredag kveld.  Hun sa også at det er gjort funn av flere lovlige våpen på adressen, og at ett av disse skal være brukt til å ta livet av familien. Gjerningsmannen som er død, har status som siktet. Ikke formelt identifisert De avdøde er ikke formelt identifisert, men det er folkeregisteret fire personer på adressen. Politiet har ingen grunn til å tro at det er andre enn familien som er folkeregistrert på adressen som er funnet døde. Siktedes forsvarer, Sidsel Katralen, vil ikke si noe utover politiets opplysninger. – Nå tenker jeg det er viktig å ivareta pårørende og etterlatte, som står i en svært vond situasjon, sier hun til Aftenposten. Politiadvokat Mathiassen sier det er for tidlig å si noe om motivet. Hun sier det er mange spekulasjoner i lokalsamfunnet, og oppfordrer folk til å ikke spre rykter om hva som har skjedd. De døde vil bli obdusert. Politiet venter en foreløpig obduksjonsrapport i løpet av noen dager. Politiet varslet, gikk ikke inn i huset Politiet fikk en første bekymringsmelding om at noe kunne være galt rundt klokken 15 lørdag ettermiddag. De oppsøkte adressen, men gikk ikke inn i huset. Politiet returnerte til samme adresse klokken 20.00 og fant familien død. – Hva er grunnen til at politiet ikke tok seg inn i huset klokken 15? – Politiet tar jevnlig slike velferdssjekker, som vi kaller det. Det er ikke sånn at vi bare kan ta oss inn i boligen. Etter å ha vært der, gjorde vi flere undersøkelser. Tiden gikk uten at vi fikk kontakt med familien. Det førte til at vi dro tilbake, sa politiadvokat Ann Iren Svane Mathiassen til Aftenposten søndag.

Summary: En familie på fire ble funnet skutt og drept på Torpo i Ål. Faren er siktet for drapene. Han skal ha skutt seg selv.

Summary: Familien ble sannsynligvis drept natt til lørdag. Det er gjort funn av flere lovlige våpen på stedet. Ett av disse skal være brukt til å utføre drapene.

Summary: Politiet fikk en bekymringsmelding lørdag ettermiddag, men fant ikke familien før klokken 20.00. De vil ikke spekulere i motivet for drapene.


Tine beklager: – Vi undervurderte reaksjonene

Debatten har rast etter at «Nyt Norge»-produkter nå kan inneholde utenlandsk melk. Nå varsler de en grundig gjennomgang av hvordan melkemangelen kunne skje. Det opplyser de til VG.  Melkemangel gjør at Tine importerer melkepulver – som for eksempel brukes i yoghurtproduksjon.  Eksperter har ment det er en fallitterklæring at Tine ikke har nok melk, og en melkebonde mener «Nyt Norge»- stempelet ikke kan brukes når det er utenlandsk melkepulver i.  – Beklager Reaksjonene har gjort at Tine nå tar grep. – Tine vil i tiden fremover sørge for at forbrukerne får god informasjon om hvilke produkter som kan inneholde inntil 3 prosent importert melkepulver, skriver de i en e-post til VG.  Produktene som i en tidsbegrenset periode vil kunne inneholde importert melkepulver er Tines fruktyoghurter, Yoghurt Naturell, Yoghurt Nyt, Yoghurt Laktosefri og Go’ morgen.  – Det er ikke praktisk mulig å merke hvert enkelt beger, men vi vil sørge for at
forbrukerne får god informasjon om dette i butikk, skriver melkebonde og styreleder i Tine, Marit Haugen. Nå beklager de at de ikke gjorde dette fra starten av.  – Det har aldri vært vår intensjon å føre noen bak lyset. Vi undervurderte reaksjonene, og det beklager vi, skriver kommunikasjonsdirektør Ingrid Wilberg Arnesen i en e-post til VG.  – Tok det for lang tid før dere innså alvoret?  – Ja – vi burde sett dette tidligere i uken. Siden fredag har vi jobbet med de omfattende grepene vi nå gjør i samspill med våre kunder og Nyt Norge, skriver Arnesen.  VG har spurt Tine om hvorfor de ikke vil merke hvert beger. – Dette ville vært en stor manuell jobb på tvers av mange varelinjer som ville gått utover våre leveranser til butikkene og dermed forbrukerne, skriver kommunikasjonsdirektør Arnesen. – Hjelper egentlig dette tiltaket, når problemet er at det brukes utenlandsk melk i norske produkter?   – Gitt reaksjonene de siste dagene har det vært viktig å gjøre grep som Nyt Norge har støttet opp om. Også skal vi gjøre alt i vår makt for å begrense bruken av importert melkepulver, og jobber parallelt med grep for å få opp volumet på norsk melk, skriver hun. Varsler gjennomgang Selv om det bare er et melkeunderskudd på 1 prosent, er dette en vond prosent for oss melkebønder, erkjenner styreleder Haugen.  – Norske forbrukere fortjener meieriprodukter produsert på 100 prosent norsk melk. Det skal vi gjøre alt vi kan for å levere på. Nå står vi i en situasjon hvor vi må vi ta vare på Nyt Norge-merket og vi skal være transparente om det vi gjør, sier hun. Haugen legger til at styret og administrasjon i Tine jobber med en grundig gjennomgang av alle faktorer som ligger bak melkeunderskuddet – både med hensyn til prognoser, økonomi og driftsmessige forhold. – Det er jo grunnleggende positivt at etterspørselen etter norsk melk er stor, og da må Tine klare å levere på dette. Derfor jobber vi også for at vi skal tilbake til en normal forsyningssituasjon så raskt som mulig, avslutter Haugen. – Det er bra Administrerende direktør Nina Sundqvist i Nyt Norge, støtter opp om tiltaket nå iverksetter. – Det er bra at TINE tar nødvendige grep for å ta vare på tilliten og omdømmet til opprinnelsesmerket Nyt Norge. I samarbeid med butikkene jobber TINE nå med å få på plass informasjon til forbruker så raskt som mulig.

Summary: Tine importerer melkepulver grunnet melkemangel, noe som har skapt debatt rundt «Nyt Norge»-stempelet

Summary: Tine vil informere forbrukere om produkter som inneholder importert melkepulver (opp til 3 prosent)

Summary: Produktene inkluderer Tines fruktyoghurter, Yoghurt Naturell, Yoghurt Nyt, Yoghurt Laktosefri og Go’ morgen

Summary: Tine jobber også med en grundig gjennomgang av årsaker til melkeunderskuddet

Summary: Målet er å komme tilbake til 100 prosent norsk melk i produksjonen så raskt som mulig


Klaseammunisjon er ekstra farlig for sivile. Nå vil Biden gi det til Ukraina.

Forbruket av artillerigranater er alarmerende høyt i Ukraina. Nå har Joe Biden en kontroversiell løsning. Ukrainas motoffensiv går saktere enn flere i Vesten hadde forventet. Selv hevder ukrainerne at det er i henhold til planen. Men nå tyder noen ting på at USA vil få opp tempoet, skriver The Washington Post og andre amerikanske medier. Avisen melder at USAs president Joe Biden har tatt en kontroversiell avgjørelse: Han vil gi Ukraina klasebomber. Slik ammunisjon består av en container som åpner seg i luften. Ut kommer det mange små bomber som spres tilfeldig over et område. Det er nyttig når du skal treffe mange mål samtidig – som avdelinger med soldater og militære kjøretøy. Men klasevåpen er kontroversielt. Over hundre land har underskrevet den internasjonale avtalen som forbyr dem. Norge har vært en viktig pådriver for avtalen, som trådte i kraft i 2010. USA er imidlertid ikke blant landene som har sluttet seg til den. Det er heller ikke Ukraina. Det vil USAs president Joe Biden nå utnytte. Kan brukes av vanlige artillerikanoner Containerne kan slenge ut flere hundre små bomber. De skal egentlig eksplodere når de treffer bakken. Men faren for at de ikke gjør det, er relativt stor. Dermed kan de bli liggende. Og de kan være en fare for mennesker og dyr i mange år som kommer. Selv om USA ikke har sluttet seg til det internasjonale forbudet mot klaseammunisjon, vurderte de lenge å forby klaseammunisjon med en feilrate på over 1 prosent. I 2017 ble dette forslaget imidlertid skrotet, omtalte Reuters. Det er nesten 20 år siden USA sist brukte klasebomber. Det var i Irak mellom 2003 og 2006, skriver CNN. Fra 2016 begynte det amerikanske forsvaret egentlig å fase dem ut. USAs forsvarsdepartement understreker imidlertid at ammunisjonstypene de vil gi Ukraina, er av nyere dato. – De vi vurderer å sende, inkluderer ikke den gamle typen med feilrate som er høyere enn 2,35 prosent, sa Pentagons talsperson, general Pat Ryder på torsdag. Klaseammunisjon kan skytes med fly, missiler og artilleri. Én ting er spesielt avgjørende: Klaseammunisjonen kan avfyres med de samme 155 millimeter artillerikanonene, haubitser, som allerede er i bruk i Ukraina. Det gjør dem ekstra nyttige nå som Vesten sliter med å produsere nok artillerigranater, og lagrene minker. Angriper forsvarsposisjoner – Klaseammunisjon er mer effektivt enn enkeltstående artillerigranater fordi de fører til skade på et større område, sier forsker ved den amerikanske tankesmia Foundation for Defense of Democracies, Ryan Brobst til nyhetsbyrået AP. – Dette er viktig for Ukraina nå som de forsøker å ta de sterke russiske forsvarsverkene. Aftenposten har tidligere skrevet om hvordan ukrainerne forsøker gjenerobre land som er okkupert av russerne. For tiden prøver de å ta seg over til østsiden av Dnipro-elven. Om det er lov å benytte klasebomber, kommer an på hvordan ammunisjonen brukes. Det er ikke lov å bruke det hvis målet hovedsakelig er å ramme sivile. Og den militære nytteverdien må veie opp for skaden på sivile. Russland er blitt kraftig kritisert for å ha brukt klasebomber i Ukraina-krigen. Kan forsinke fremrykning – Dette er brutalitet. Dette er inhumant. Og dette er i strid med internasjonal lov, sa Natos generalsekretær Jens Stoltenberg etter meldinger om at Russland har brukt klaseammunisjon i Ukraina. En anonym kilde i Det hvite hus har fortalt The Washington Post at Biden-administrasjonen har jobbet hardt for å få internasjonal støtte til å gi ammunisjonstypen til Ukraina. – Presidentens topprioritet er å sørge for at våre allierte og partnere står sammen om støtten til Ukraina. Vi vil ikke gjøre noe som undergraver det, sa representanten. Klasebomber kan også være farlig for styrkene som bruker dem. Bomber som ikke har eksplodert, gjør det krevende å ta områder der ammunisjonen har vært brukt. – Det er helt klart taktiske risikoer ved å bruke denne typen ammunisjon, sa en anonym eks-artillerioffiser i den amerikanske hæren til Washington Post. – Det begrenser evnen til å manøvrere og begrenser evnen til å manøvrere hurtig, fordi man må rydde en haug med ueksploderte bomber.

Summary: USAs president Joe Biden vurderer å gi Ukraina kontroversielle klasebomber for å hjelpe motoffensiven i Ukraina.

Summary: Klasebomber slipper mange små bomber over et område, noe som er nyttig for å treffe mange mål på en gang. Men de kan forårsake skade over et bredt område og er forbudt i over 100 land.

Summary: Bruk av klasebomber kommer med risikoer, inkludert store skader på sivile områder og ueksploderte bomber som begrenser fremrykning av tropper. Russland er blitt kraftig kritisert for å ha brukt klasebomber i Ukraina-krigen.


Skal bruke over en milliard på Majorstuen stasjon

I mai starter oppgraderingen av Majorstuen T-banestasjon. Stasjonen må være klar før Fornebubanen kan kobles til Oslos T-banenett. I flere år snakket man om en helt ny underjordisk T-banestasjon på Majorstuen. Dette ville ha kostet seks milliarder kroner. På grunn av den høye prisen ble planene skrotet. Likevel får dagens stasjon en kraftig ansiktsløftning. Prisen blir 1,1 milliarder kroner. Oppgraderingen er nødvendig fordi Fornebubanen skal kobles til dagens T-banenett 600 meter vest for Majorstuen.  Den oppgraderte stasjonen får flere adkomster og større plattformer. I tillegg kommer en ny gang- og sykkelbro i vestenden av stasjonen. Den nye broen vil sørge for bedre tilgang til stasjonen. Den vil også forbinde Slemdalsveien med Sørkedalsveien. For å få til det, må det såkalte Tilbords-bygget, de røde brakkene og hallen nærmest sporet, rives. Også den lille uteserveringen til Perrongen sportspub skal rives. Ved å rive ovennevnte bygninger og åpne et verkstedområde som er stengt for publikum i dag, vil Sporveien skape et åpent byrom på stasjonsområdet. – Jeg vil si at dette er et byutviklingsprosjekt, sier Thor Georg Sælid. Han er konserndirektør for infrastruktur og prosjekter i Sporveien. Starter i mai De forberedende arbeidene som starter på stasjonen i mai, vil pågå til våren 2025. Mesteparten av jobben vil være ferdig høsten 2026. Det vil likevel være noe arbeid på og rundt stasjonen til Fornebubanen er klar i 2029. Sommeren 2025 vil stasjonen stenges helt i fire uker i juli når spor og plattformer bygges opp fra grunnen av. I noe tid før og etter dette vil T-banetogene kunne kjøre forbi, men ikke stanse på Majorstuen stasjon.  – Arbeidene i 2025 legges til sommeren når mange er på ferie. Vi håper passasjerene forstår – og ser at oppgradert Majorstuen stasjon kommer passasjerene og byen til gode i mange år fremover, sier Sælid. Deler av dagens situasjon ligger i en kurve. Det gjør at det er stor avstand mellom togene og perrongen. Den nye stasjonen skal rettes ut. 70.000 passasjerer bruker Majorstuen stasjon daglig. Beregninger fra Ruter viser at tallet vil øke til 90.000 når Fornebubanen åpner. Økningen vil blant annet skyldes at reisende mellom Fornebu og Oslo vest vil bytte tog på Majorstuen. – Med tanke på antall passasjerer, blir Majorstuen like stor som Jernbanetorget, sier Ingeborg Krigsvoll.  Hun er prosjektleder for utbyggingen. Fra 28 til 36 tog i timen Majorstuen T-banestasjon er i dag utformet slik at av- og påstigning tar for lang tid. En av grunnene til det er at de fleste passasjerene bruker T-banens samme innganger, sprer seg i liten grad og ender med å stå i kø ved dørene nærmest Majorstukrysset. – Når de reisende ikke bruker alle dørene på T-banetoget, blir toget stående lenger enn nødvendig på stasjonen. Ved å oppgradere stasjonen får vi passasjerene til å spre seg bedre på plattformene og i større grad bruke dørene lengst vest, sier Sælid. Dette er også viktig for å få flere tog gjennom tunnelen mellom Majorstuen og Tøyen. Når Fornebubanen åpnes, skal kapasiteten økes fra dagens 28 tog i timen til 36 tog i hver retning forbi Majorstuen.  Det nye signalsystemet for T-banen vil også være viktig for å få til det. Signalsystemet vil være klart til åpningen av Fornebubanen. Fjerner flaskehals Byråd for miljø og samferdsel, Marit Vea (V), sier at den nye stasjonen vil gjøre hverdagen bedre for mange. – Nå fjerner vi en flaskehals for kollektivtrafikken, skaper plass for Fornebubanen og gjør Majorstuen-området bedre for alle som bor og ferdes der, sier Vea.

Summary: I mai starter oppgraderingen av Majorstuen T-banestasjon. Dagens stasjon får oppgradering til 1,1 milliarder kroner. Dette er for å koble Fornebubanen til T-banenettet.

Summary: Den nye stasjonen får flere innganger, større plattformer, og en ny gang- og sykkelbro. Noen bygg må rives for å skape et mer åpent rom rundt stasjonen.

Summary: Arbeidet skal være ferdig i 2026. Stasjonen vil stenges helt i fire uker i 2025. Fornebubanen er klar i 2029. Majorstuen stasjon blir da like travel som Jernbanetorget med 90.000 daglige passasjerer.