Sterke reaksjoner etter frifinnelsen i gruppevoldtektssaken

Gruppevoldtektssaken fortsetter å sette fyr på sosiale medier. Torsdag planlegges det store demonstrasjoner over hele landet. På sosiale medier viser folk sin støtte til de fornærmede kvinnene i den mye omtalte i gruppevoldtektssaken i Bergen.  Frifinnelsen har også skapt en stor debatt rundt voldtektsofres rettssikkerhet i Norge. Både i Bergen, Oslo, Kristiansand, Trondheim og Harstad er det nå klart for demonstrasjoner. Demonstrasjonene skal holdes torsdag 11. april, og i Oslo torsdagen etterpå.  Influencer Martine Halvorsen er en av dem som engasjerer seg ved å poste innlegg i sosiale medier: – Som kvinne og medmenneske ser jeg på det som den største selvfølge at jeg skal engasjere meg i denne saken her. Dette er brutalt, ufattelig og vondt, sier hun. Frifunnet Tre menn på 24, 25 og 27 år har vært tiltalt for å ha gruppevoldtatt en kvinne i 20-årene etter en fest i Bergen i 2021. Ifølge tiltalen ble kvinnen voldtatt av de tre mennene sammen, mens hendene hennes var bundet fast med et belte. Selv mener mennene at hun var med på det, og ingen av dem erkjente straffskyld. Da saken var oppe i Hordaland tingrett, ble to av mennene dømt, mens en tredje ble frikjent. Saken ble anket til Gulating lagmannsrett, og her ble alle tre frifunnet. Dommerne var uenige, men flertallet mente voldtekten ikke var bevist over enhver rimelig tvil. De to yngste er imidlertid dømt til å betale erstatning til fornærmede på 240.000 kroner hver.  24-åringen er fortsatt dømt for et grovt seksuelt overgrep som ble behandlet i første rettsrunde, og fikk elleve måneder i fengsel for dette.  – Det er ekstremt skuffende og urovekkende. Saker som dette er kun med på å skremme ofre og jeg er livredd for at det er med på å gjøre voldtekt enklere og mer akseptert, sier Halvorsen. Hets og uthenging Mennene har opplevd drapstrusler, hets og uthenging på sosiale medier både før, under og etter rettssakene. John Christian Elden, som forsvarer 24-åringen, har ikke svart på VGs henvendelser.  Forsvareren til 27-åringen ønsker ikke å kommentere demonstrasjonene.  Maria Hessen Jacobsen forsvarer 25-åringen, og har fått med seg demonstrasjonene og publiseringen i sosiale medier. Hun påpeker at han er frikjent, og at dette betyr at han er uskyldig. – Demonstrasjoner er en fin måte å uttrykke systemkritikk på. Men den må skje innenfor ytringsfrihetens rammer og ikke underbygge gatejustis.  Demonstrasjoner i hele landet Karoline Loddengaard og Liselinn Woll Kampenes er to av initiativtagerne til demonstrasjonen i Bergen. Etter frifinnelsen fredag opplevde Woll Kampenes at engasjementet på sosiale medier var stort: – Veldig mange skrev «noen må lage en demonstrasjon for overgrepsofre» og vi tenkte at vi kan være «noen». I NKVTS sin rapport fra 2023 kommer det frem at nesten én av fem kvinner rapporterer at de har blitt voldtatt. Tallet har doblet seg de siste ti årene.  Over 80 % av anmeldte voldtekter blir henlagt, og av de som er igjen fører bare én av ti til fellende dommer.  Woll Kampenes understreker at demonstrasjonen er for alle voldtektsofre, og ikke utelukkende om frifinnelsen i gruppevoldtektssaken.

– Vi skapte demonstrasjonen fordi vi så en tydelig etterspørsel i sosiale medier. Folk ønsker å vise sin støtte til voldtektsofre, og da fikk vi muligheten til å skape en fysisk plattform for dette.  I skrivende stund er over 4100 personer interessert i demonstrasjonen i Bergen på Facebook-arrangementet.  – Demonstrasjonen skal vise støtte til alle som har opplevd voldtekter og seksuelle overgrep, og selv om mange saker blir henlagt på bevisets stilling, betyr ikke det at kvinnene ikke blir trodd, sier initiativtager Woll Kampenes. For dem er det viktig å fokusere på ofrene, og vise at det er mange som bryr seg. De vet ikke hvor mange som faktisk kommer på demonstrasjonen, men håper så mange som mulig kommer for å styrke budskapet.  En parallell rettssak Da saken gikk i retten mai 2023, var det enorme reaksjoner på sosiale medier, og saken er senere blitt kalt TikTok-rettssaken. Bilder og navn av tiltalte ble delt. Eksponeringen bidro til at mennene fikk strafferabatt som følge av eksponeringen. Dette er svært uvanlig i Norge. I helgen publiserte Martine Halvorsen også et bilde av ansiktet til en av mennene som nå er frikjent.

– Tenker du det er problematisk at du velger å dele et bilde der ansiktet hans kommer frem, etter de ble frikjent? – Jeg tenker at det på generelt grunnlag er viktigere at vi diskuterer sakens kjerne her, fremfor og synes synd på de. Bildet hadde en falsk tekst på seg, men viser ellers at 24-åringen var på en fest i helgen etter frifinnelsen.  Halvorsen sier videre at hun er lei av å høre om venner som blir utsatt for voldtekt og alle henleggelsene av disse sakene. Halvorsen er glad for at det blir demonstrasjoner, og forstår godt at dette engasjerer mange: – Vi må bruke stemmene våre, for alle som ikke våger, alle som ikke kan eller orker. For jentene våre, vennene våre, oss selv og for samfunnet vårt. Det er nok nå.  Må betale erstatning Det at mennene må betale erstatning selv om de er frifunnet for voldtekten, har også skapt store reaksjoner i sosiale medier.  Folk kommenterer at det er et rettssystem som ikke fungerer, og mener at det at mennene må betale erstatning jo må bety at de har gjort det de var tiltalt for. Grunnen til at de må betale erstatning, er at dette dekkes av sivilretten der kravet til bevis er lavere enn strafferetten. Voldtekt går under strafferetten, der enhver tvil skal komme tiltalte til gode. Det er altså vanskeligere å bli dømt i denne delen av loven.

Summary: Rettssaken om gruppevoldtekt i Bergen vekker engasjement på sosiale medier, flere viser støtte til de fornærmede kvinnene.

Summary: Forsvarere for mennene reagerer på forhåndsdømming i sosiale medier og hets mot klientene deres

Summary: Influencer Martine Halvorsen engasjerer seg også i saken

Summary: Planlagte demonstrasjoner i Bergen, Oslo, Kristiansand, Trondheim og Harstad på torsdag 11. april.

Summary: Selv om mennene ble frifunnet, må to av dem betale erstatning til fornærmede, noe som har skapt forvirring og frustrasjon.


Hundratals fyrverkerilarm runt om i Sverige: ”Onödigt”

Raketer som skjuts mot människor, hus och bilar – larm om fyrverkerier har strömmat in i hela landet. I Göteborg leker ungdomar katt och råtta med polisen. – De gömmer sig när vi kommer dit, och kommer fram när vi lämnat. Det finns allvarligare händelser som vi behöver lägga tid och resurser på, Caroline Karlsson, presstalesperson i region Väst. Polispatruller runt om i Sverige har ryckt ut på hundratals larm om fyrverkerier och smällare i veckan. Ju närmare nyårsafton vi kommer, desto värre blir det. Kvällen och natten mot lördag fick polisen i Västra Götaland över 40 larm – på bara fem timmar. – Det är väldigt onödigt och risk för allvarliga konsekvenser. Allmänhet larmar och är oroade och irriterade, påpekar att det är många barn som smäller och att det är uppenbart att vuxna sannolikt köper raketer åt dem, vilket absolut inte är okej, säger Caroline Karlsson, presstalesperson i region Väst. Katt och råtta-lek med polisen Många av larmen rör barn och unga. – Det är bland annat ungdomsgäng som avfyrar raketer och smäller smällare. När polisen kommer dit håller de sig undan, och när patrullen lämnar kommer de ut igen och fortsätter smälla, Caroline Karlsson, presstalesperson i region Väst. I Frölunda påträffade polisen en 12-åring som hade fyrverkerier på sig och pjäsen togs i beslag och förverkades. – Vi hade också ett larm om några tjejer som smällt inne på en innergård, under en bänk. I Gamlestaden var det en grupp ungdomar som höll på hela dagen på en fotbollsplan, säger Caroline Karlsson, presstalesperson i region Väst. Katt och råtta-leken gör också att polisen tvingas lägga många resurser på återkommande larm. – De gömmer sig när vi kommer dit, och kommer fram när vi lämnat. Det finns allvarligare händelser som vi behöver lägga tid och resurser på. Vi uppmanar vuxna att inte köpa fyrverkerier till barn och att man måste hålla sig till lagar och regler, säger Caroline Karlsson, presstalesperson i region Väst. Det säger lagen Sedan ett par år tillbaka finns lagar och lokala bestämmelser i kommuner om hur och när man får skjuta fyrverkerier. Bara myndiga personer får köpa pjäserna. – Det finns lagstiftning som reglerar ålder för vem som får köpa och hantera raketer, säger Angelica Forsberg, presstalesperson vid polisen region Öst.  I Motala skadades tre personer på fredagskvällen och polisen tror att de avfyrades av en grupp unga personer. – I det fallet har vi unga människor som hanterat raketer och det utredes som grov misshandel, man kan även bli dömd om man köper ut till barn och i just denna situationen kunde det gått ännu värre, säger Angelica Forsberg.  Polisen menar att de försöker motverka att barn använder sig av raketer och smällare. – Stöter vi på ungdomar med fyrverkerier, då tar vi dem och förverkar dem, säger Angelica Forsberg.  Kastade in raket i port Under natten mot lördag larmades polisen till Brunnsbo i Göteborg. Ungdomar hade skjutit raketer mot människor, hus och bilar. – Det kastades också in en raket i en port. Det är bara tur att ingen person har skadats eller att det börjat brinna. Men självklart är det väldigt obehagligt eftersom boende inte vet vad det är som smäller, säger Caroline Karlsson, presstalesperson i region Väst. Under veckan har dessutom flera butiker drabbats av stölder. Natten mot lördag utsattes Fyndlagret i Tranemo där fyrverkerier för tusentals kronor stals. Tidigare i veckan stals en hel container med fyrverkerier i Älmhult. – Någon gång mellan den 25 och 27 december har någon eller några klippt upp en grind och sedan en container som innehöll fyrverkerier. Godsvärdet uppskattas till drygt 200 000 kronor, säger Evelina Olsson, polisen presstalesperson i region Syd. Fyrverkerilarmen region för region

Summary: Polisen rapporterar om hundratals larm om fyrverkerier och smällare runtom i Sverige från allmänheten som är oroliga och irriterade.

Summary: I Göteborg spelar ungdomar ”katt och råtta” med polisen, genom att gömma sig när polisen kommer och sedan komma tillbaka för att fortsätta skjuta raketer när polisen lämnar platsen.

Summary: Polisen uppmanar vuxna att sluta köpa fyrverkerier till barn och betonar vikten av att följa lagar och regler gällande fyrverkerianvändning.


Finsk politiker fersket for ulovlig graffiti: – Fullstendig tankeløs greie

Helsinkis varaordfører Paavo Arhinmäki (46) risikerer rettslig etterspill etter at han laget graffiti i en togtunnel sankthansaften. Sammen med en venn ble politiker Paavo Arhinmäki (46) tatt på fersken i togtunnelen ved Vuosaari havn i Helsinki, skriver nyhetsbyrået AP. Kunstsprellet har fått internasjonal oppmerksomhet. Tyske Bild spekulerer i om den tidligere kultur- og idrettsministerens liv som varaordfører ble så kjedelig at han i jakten på kick grep etter sprayflasker. Arhinmäki representerer Venstreforbundet og var minister i perioden 2011 til 2014. Det ulovlige kunstverket er nå vasket bort. Prisen for fjerningen er drøyt 41.000 norske kroner, ifølge det finske Jernbaneverket. Beklager hendelsen Selv har Arhinmäki beklaget hendelsen på Facebook: – Det var en fullstendig tankeløs greie. Jeg er så lei meg for denne dumme dumheten min. Jeg ber om tilgivelse, skriver han i innlegget. Graffitien skal ha inkludert teksten «verdensherredømme og gode karrieregrep», melder AP. Finlands største avis, Helsingin Sanomat, har publisert et bilde av graffitien på Twitter. Politikeren forteller at han har vært fascinert av graffiti fra barndommen av. Han vokste opp i bydelen Pasila – som han kaller «Finlands graffitivugge». Videre forteller han at han sporadisk har malt på lovlige graffitivegger i Helsinki. Kunstutfoldelsen sankthansaften var imidlertid ulovlig, erkjenner han. Ifølge Arhinmäki ble han og vennen tatt på fersken av vakter som ropte at det ikke var vits i å prøve å flykte. – Vaktene tok oss skikkelig. Vi snakket med dem, mens vi ventet på at politiet skulle dukke opp, sier varaordføreren. 46-åringen beskriver småironisk seg selv og kompisen som «middelaldrende foreldre». Vil ikke trekke seg Politiet etterforsker hendelsen som vandalisme og forstyrrelse av togtrafikken som måtte stenges midlertidig etter hendelsen. Vuosaari-tunnelen er i bruk av godstog som går til og fra havnen i Helsinki. Det er ikke kjent om Arhinmäki vil bli siktet etter hendelsen. Varaordføreren er så langt ikke innstilt på å trekke seg fra stillingen i byrådet der Venstrealliansens parti støtter ham. Saken har skapt stort engasjement i sosiale medier og debatt blant innbyggerne i Helsinki. Den finske hovedstaden bruker årlig over 7,5 millioner norske kroner på å fjerne ulovlig graffiti. Fyllskandale og OL-sjokk Graffitistuntet er ikke første gang Arhinmäki vekker offentlig forargelse. Som kultur- og idrettsminister havnet han på fylla da Finlands hockeybronse skulle markeres under OL i Sotsji. Han sjokkerte også da han hintet om suspekt medisinbruk i det norske langrennslandslaget. Det skjedde under samme mesterskap etter at Norge tok trippelseier på kvinnenes tremil: Marit Bjørgen vant OL-gull, Therese Johaug sikret sølvet og Kristin Størmer Steira tok bronse. Ifølge avisen Ilta Sanomat kom Arhinmäki med følgende utspill til den finske TV-kanalen YLE: «Dersom Norge hadde problemer med ski og medisiner tidligere, var de problemene borte i dag», skal han ha uttalt til den finske TV-kanalen YLE. Generalsekretær Inge Andersen i Norges idrettsforbund reagerte kraftig på uttalelsen: – Det er trist at en minister fra et nordisk land kan si noe slikt. Jeg forventer at han kommer med en beklagelse etter utspillet, uttalte Andersen til VG.

Summary: Helsinkis varaordfører, Paavo Arhinmäki, ble tatt på fersken da han og en kamerat oppførte ulovlig graffiti i en togtunnel sankthansaften.

Summary: Arhinmäki har beklaget hendelsen via Facebook, men vil ikke trekke seg fra stillingen.

Summary: Den tidligere kultur- og idrettsminister har tidligere vekket oppmerksomhet bl.a. ved å antyde mistenkelig medisinbruk i det norske langrennslandslaget.


Værfast på plattform i julen: – Kaller det «Koseberg»

Her ute i havgapet er mange arbeidere værfast i julen. På land står det værfaste arbeidere og lengter etter julegilde på rigg. Mange har hatt problemer med å komme seg hjem til jul denne uken.  Været har bydd på kaos i flytrafikken, og problematiske veiforhold. og flere kommer seg ikke hjem til jul. For de fleste løser det seg med tålmodighet og kreative løsninger, men noen venter på helikopterskyss milevis ute på havet. Da er det litt verre å sette seg bak rattet eller slenge seg på telefonen til kundeservice. – Jeg skulle reist hjem onsdag, men på grunn av vær og vind er jeg værfast her ute på Osebergfeltet. Det sier ISO-leder for Bilfinger på Oseberg Feltsenter Patric Gustavsson. Gustavsson har jobbet offshore i 37 år, og feiret jul i havgapet et sted mellom 15 og 20 ganger, forteller han. – Hvis du ikke feirer jul hjemme er dette verdens beste plass. Vi har aktiviteter helt frem til sjette juledag. Nå må han belage seg på at det blir en julefeiring til uten fastland under føttene – Gustavsson blir ikke hentet med helikopter før 25. desember. Det er han ikke alene om. – Her om bord så har jeg rundt 30 mann, og totalt sett er det oppimot 80 mann som er værfast på Oseberg feltsenter. Men det begynner å løsne litt, siden helikoptrene gikk i dag. Gustavsson skulle egentlig hjem for å feire med 14 familiemedlemmer. Han innrømmer det kjennes litt i hjertet at den planen ble stoppet av «Pia» og andre værforhold. Det gjelder flere andre også, uten at de lar det ødelegge stemningen. – Stemningen er alltid på topp på Osebergfeltet. For å være helt ærlig er det mange som gleder seg til å reise til Oseberg, det er flere som kaller det «Koseberg». På en plattform går driften 24 timer i døgnet, 365 dager i året, og det er alltid noen på plass for å produsere flytende BNP. – Husk, det er alltid mange som feirer jul offshore, sier ISO-lederen.  Det lages derfor et solid juleprogram av en egen julekomité for arbeiderne på plattformene, forklarer Gustavsson. Det kommer godt med når man må feire en uplanlagt jul borte fra familien. –Jeg kan fortelle deg at vi har en fantastisk forpleining om bord som styrer og steller med oss. I går begynte vi med julefeiring med pepperkakehus konkurranse., sier Gustavsson. Det bekreftes også overfor VG at det serveres et godt utvalg av julemat, både på selve kvelden og utover romjulen.  Selv om alt er linet opp for en fin jule- og nyttårsfeiring på plattformen, prøver de fortsatt å få så mange som mulig av de værfaste trygt hjem til jul, forteller Gustavsson.  – Denne gangen traff jo «Pia» oss før julehelgen, og da rammer det mange av oss som har barn hjemme. Det prøver vi jo å prioritere, så folk får komme seg hjem og feire jul. Lørdag var det en pappa som fikk beskjed om at han rekker hjem til familien med kveldens siste helikopter. – Han kom inn og ga meg en stor klem, så tårene begynte å trille både for meg og for han.  Ken Grotle skulle egentlig vært på riggen Cosl Promoter i Nordsjøen. I stedet sitter han parat på Clarion sitt flyplasshotell i Bergen. – Det er klart vi helst vil ut på riggen og feire. Samtidig blir det et problem for de som kommer inn. De har ingen planer, og ikke kommer de seg hjem ... Så, vi er litt der at vi får ta det sånn som det kommer. Han forteller at han har feiret jul opp mot 15 ganger ute på rigg. Der er alt tilrettelagt for en knirkefri julefeiring. – Det er all inclusive og vell så det. Det er aldri problemer.  Nå håper han at han og kollegaene kommer seg til riggen i løpet av julaften.  –Det var satt opp en del flighter i morgen, men problemet er jo dette med værforholdene. Jeg tror faktisk at de aller fleste er satt opp i morgen.

Summary: Opp mot 80 off shore-arbeidere er værfaste på Oseberg feltsenter, offshore i Norge.

Summary: Arbeidere på riggene prøver å få så mange som mulig av de værfaste hjem til jul.

Summary: En julekomité organiserer juleprogrammer og aktiviteter for arbeiderne som må feire på plattformen.


Sykdommene som kan gi rett til behandling i Syden

Enkelte sykdommer kan gi deg rett til behandling og opphold i Syden, på statens regning. Her er oversikt over hvilke regler som gjelder. Har du psoriasis, eller en betennelsesaktig revmatisk leddsykdom som for eksempel leddgikt? Eller har du barn eller ungdom med for eksempel astma eller atopisk eksem? Det kan kvalifisere til behandling i et solfylt og varmt land.  I år sendes 2000 nordmenn på behandlingsreiser finansiert gjennom en egen tilskuddsordning på statsbudsjettet. Ordningen fikk i 2023 110,5 millioner kroner. – I spesialisthelsetjenesten er nok dette tilbudet godt kjent. Men hos fastlegene er det en varierende grad av kunnskap. Ofte er det pasientene som får nyss om denne muligheten som kontakter fastlegen sin og setter i gang en søknadsprosess. Det forteller generalsekretær Mari Øvergaard i Psoriasis- og Eksemforbundet (PEF). Hennes medlemmer er blant dem som har mulighet til å nyte godt av denne ordningen. Det samme gjelder personer med lidelser og sykdommer som sorterer under et par andre forbund. Hilde Mogan er seksjonsleder ved Seksjon for behandlingsreiser ved Oslo universitetssykehus. Når vi ber henne fortelle oss hvem disse 2 000 nordmennene som i år reiser sørover er, og diagnosene som kommer inn under denne ordningen, leter hun raskt opp svarene på skjermen: Det er Helse- og omsorgsdepartementet som har bestemt hvilke diagnoser som skal innlemmes i denne ordningen, som i grove trekk består av: – Programmet vil selvfølgelig variere avhengig av diagnose, forteller Mogan, og legger til at denne type behandlingsreiser er et supplement til behandlingen disse pasientene får i Norge. Det er ingen krav om at man må være tilsluttet noe forbund eller interesseorganisasjon for å komme i betraktning. Det er diagnosen (som skal være fastsatt av legespesialist med relevant spesialistkompetanse og skal bygge på internasjonalt anbefalte diagnose- eller klassifikasjonskriterier), hvor hardt man er rammet samt behovet for og forventet nytte av behandlingsreisen, som er avgjørende. Mindre smerter og stivhet Seksjon for behandlingsreiser har i flere år mottatt rundt 6000 søknader per år. Etter pandemien har antallet gått noe ned, og ligger nå på rundt 5000 årlig. – Hvordan er tilbakemeldingene fra pasienter som har vært på disse turene? – De er svært positive, og pasientene returnerer til Norge med reduserte symptomer som stivhet og smerter. Mange får en forbedret leddfunksjon, økt styrke, økt utholdenhet og bedre lungefunksjon. Psoriasisrammede opplever en bedring eller tilheling av utslett, eksemfrihet og reduksjon av kløe, forteller Hilde Mogan. – Hvor stor andel av de som søker, får innvilget en behandlingsreise? – For 2023 er det snakk om rundt 40 prosent. Ingen «Sydenferie» Alle behandlingsreisene starter på Oslo Lufthavn Gardermoen, der deltagere fra hele landet møtes og reiser videre sammen. I skrivende stund er en voksengruppe med revmatisk inflammatorisk leddsykdom på et fire uker langt opphold i byen Igalo i Montenegro. Når disse kommer hjem 30. mai, står en ny voksengruppe i samme kategori klar til å dra sørover og innlosjere seg på samme sted.  I tillegg til Montenegro, er Lanzarote og Tenerife i Spania samt Izmir i Tyrkia også blant de utvalgte stedene de ulike gruppene drar til. Utgiftene i sin helhet dekkes som sagt over statsbudsjettet. Det samme gjelder for ledsager til barn (med unntak av en liten egenandel som skal dekke mat). – De som i sitt stille sinn tenker at dette er en fiks måte å få seg en gratis sydentur på, er garantert ikke rammet av disse sykdommene selv. Det er definitivt ikke en avslappende Sydenferie på statens regning! Det slår Helle Grøttum bestemt fast. Hun er utdannet sykepleier og ansatt som generalsekretær i LHL Astma og Allergi. I flere perioder har hun hatt permisjon fra jobben i Norge og hatt engasjement som sykepleier i grupper for barn og unge med eksem eller kronisk lungesykdom. Hun føyer til: – De som får bli med sørover, forplikter seg til å følge et behandlingsopplegg. Barna og ungdommene går på norsk skole på dagtid, og deretter venter bading i havet og soling som er selve klimabehandlingen. Det er selvfølgelig alkoholforbud under oppholdet, også for ledsagere. Så man kommer ikke hjem med elleville festminner. Derimot kommer man hjem med en kropp som fungerer langt bedre enn før man dro. Jeg unner hver eneste en som er rammet av disse sykdommene, et slikt opphold, forteller Helle Grøttum. Derfor blir de bedre Grøttum har fulgt tilbudet tett gjennom mange år, og er ikke i tvil om hvilken effekt det har. – Men hvorfor blir disse pasientene så mye bedre bare de kommer seg sørover? – Det har med en kombinasjon av temperatur, luftfuktighet, saltvann og sol å gjøre. Og når dette kombineres med intensiv behandling og oppfølging av kvalifisert helsepersonell som er med på behandlingsreisene, kommer effektene. – Det er jo sol og saltvann her i landet også? – Selvfølgelig. Og effekten av å bade i saltvann har også en viss effekt på atopisk hud. Men det vil for de aller fleste begrense seg til sommersesongen. Og jo lenger nord man kommer, desto kortere er sesongen. Antall soldager er også begrenset her hjemme, forteller Helle Grøttum. – Én ting er psoriasis og atopisk eksem, der kan man jo måle konkret hva som skjer med utslettene i løpet av et slikt opphold. Verre er det vel å måle for eksempel graden av astma? – Ja, det er vanskeligere å fastslå like eksakt. Men det er ingen tvil om at også denne pasientgruppen har stor nytte av turene. I LHL-sammenheng har jeg snakket med utallige pasienter med ulike lungesykdommer som sier at de har det mye bedre i Syden enn her hjemme. De synes det er lettere å puste, de bruker mindre medisiner, og føler seg mye bedre, understreker Helle Grøttum. I kategoriene astma og atopisk eksem er det kun barn og unge opp til 19 år som kommer inn under ordningen. Det synes Grøttum er uforståelig. – Voksne med atopisk eksem burde i høyeste grad også kommet i betraktning. Disse plagene blir ikke automatisk borte idet man forlater barndommen, slår hun fast. En god søknad – Skal man være svært hardt rammet av en av de aktuelle sykdommene for å komme i betraktning for en behandlingsreise? – Vi oppfordrer alle som har en sykdom som sorterer under denne ordningen, og som mener de vil kunne ha helsemessige fordeler av en slik tur, om å søke. Det gjør man i samarbeid med fastlege og/eller spesialist, og på egne skjemaer, opplyser Grøttum, som føyer til at en god søknad bør inneholde: – Så man kan altså søke – og komme i betraktning – selv om man allerede har nytt godt av tilbudet én gang? – Ja, absolutt. Om man kommer med, avhenger av sykdommens alvorlighetsgrad, nytten du sannsynligvis har av oppholdet, samt – selvfølgelig – størrelsen på søknadsbunken. Generalsekretær Mari Øvergaard i Psoriasis- og eksemforbundet er enig med Helle Grøttum i at man ikke trenger å være svært hardt rammet for å søke: – Selv om du kanskje tror at du ikke har nok psoriasis til å komme i betraktning, så søk! Det kan være at dette er et godt behandlingstilbud for nettopp deg. – Og får man nei, betyr ikke det nødvendigvis at svaret er negativt også neste gang ...? – Helt korrekt. Fortsett å søke, oppfordrer hun. Utvidede helseeffekter Øvergaard forteller at mange av hennes medlemmer har hatt stort utbytte av disse turene. – Ja, virkelig. Derfor kjemper vi med nebb og klør for at tilbudet skal opprettholdes også i fremtiden. Det er ikke bare det at psoriasisen og eksemene blir mindre plagsomme i solen og varmen; det skjer også andre viktige ting under disse behandlingsreisene, og som bidrar til utvidede helseeffekter. Man kommer i et fellesskap med andre som har den samme sykdommen, man får opplæring, kunnskap og trening. Dette er skoleeksempelet på hvordan en del kroniske lidelser bør behandles – ikke minst lidelser som krever mer enn bare medisin for å holdes i sjakk, understreker Øvergaard. – Men selv om disse oppholdene har en effekt der og da: Når man kommer hjem til sludd og nordavind, blir man jo like ille igjen ...? – Nei, og det er noe av hovedpoenget her: Effekten varer lenge etter at man har kommet hjem. Mange sier at en slik behandlingsreise en gang i året gjør at de fungerer resten av året. – Så dette er fornuftig bruk av penger? – Setter man opp et regnestykke på hva det ville kostet samfunnet dersom disse menneskene må sykmelde seg, og kanskje gå over på diverse uføreytelser, vil man fort se at dette er samfunnsøkonomisk svært fornuftig, understreker Øvergaard. I likhet med Helle Grøttum, mener også Øvergaard det er på høy tid at voksne med atopisk eksem også kommer inn under denne ordningen, og ikke bare ungdom opp til 19 år. Klarer å stå i jobb Når søknadene vurderes, har man fokus på helheten. – Vurderingene gjøres ikke bare på bakgrunn av for eksempel hvor mye psoriasisutslett du har på kroppen, men også etter hvor på kroppen du har utslettet, og hvor mye du føler deg plaget; altså i hvilken grad livskvaliteten din er påvirket av dette, orienterer hun. – Så man må ikke nødvendigvis stå i fare for å ramle ut av yrkeslivet før man får tur? – Nei, absolutt ikke. Én av sykdommene som sorterer under ordningen, ivaretas av både Psoriasis- og eksemforbundet og Norsk Revmatikerforbund. Vi snakker da om psoriasisartritt, som er en type leddgikt. Omtrent 40 prosent av alle med psoriasis, melder at de også har vondt i leddene. Av disse blir cirka 15 prosent diagnostisert med psoriasisartritt. – Og for disse er langtidseffekten av en behandlingsreise til solen og varmen virkelig slående. Enkelte rapporterer tilbake at takket være et slikt opphold, klarer de å holde sykdommen i sjakk gjennom hele året – vel å merke dersom de får reise på den gunstigste tiden, forteller Mari Øvergaard. – Som er ...? – Når det er som kaldest og mørkest her hjemme. Leddgikten blir bedre Om Norsk Revmatikerforbund står side om side med Psoriasis- og eksemforbundets når det gjelder å tale psoriasisartritt-pasientenes sak, står de «alene» om å tale de «ordinære» leddgiktpasientenes sak, de som er rammet av revmatoid artritt. Også mange i denne gruppen har god og langvarig effekt av utenlandsbehandlingen. I Norsk Revmatikerforbund er Camilla Stabell kommunikasjonsansvarlig. – Det foreligger solid forskning på at dette virker, understreker Stabell, og legger til at behandlingen har vist seg å være særlig effektiv for dem som opplever at medisiner og annen tradisjonell behandling ikke har den ønskede effekten. Hun forteller også om noen av menneskene bak tallene, som ofte har sterke historier å by på. – En kvinne jeg nylig pratet med, fortalte at smerten og stivheten hun hadde i kroppen før hun dro sørover, gjorde at hun ikke klarte annet enn å ligge på sofaen. Etter fire uker med sol og behandling, var hun igjen i stand til å bevege seg. En annen, en ung mann, fortalte gledestrålende at endelig følte han at han kunne være far til sitt barn. Før han fikk behandling i utlandet, hadde heller ikke han krefter til annet enn å tilbringe dagene på sofaen. Jeg er ikke i tvil: Dette er en investering i både individuelle liv samtidig som det er god samfunnsøkonomi, konkluderer Camilla Stabell. Vil du lese mer om trening og helse? VGs magasin Helse består av 100 sider om kroppen, formen og hodet – og kan kjøpes i vår nettbutikk.

Summary: I 2023 sendes 2000 nordmenn på behandlingsreiser finansiert av en tilskuddsordning på statsbudsjettet med 110,5 millioner kroner.

Summary: Flere diagnoser som psoriasis, revmatisk leddsykdom, astma og atopisk eksem kvalifiserer for deltakelse i ordningen.

Summary: Behandlingsprogrammet varer i tre-fire uker og inkluderer gruppetrening, individuell fysioterapi, soling med bading i saltvann, undervisning og helsefaglig oppfølging.

Summary: Pasientene rapporterer reduserte symptomer som stivhet, smerter, forbedret leddfunksjon og bedre lungefunksjon etter behandlingsreisen.

Summary: Ordningen anses som samfunnsøkonomisk fornuftig og hjelper mange pasienter med å holde sykdommen i sjakk gjennom hele året.


Sverigedemokraterna verkar ha bestämt sig för vad EU-valrörelsen ska handla om. Under hösten har både partiets Europaparlamentariker och riksdagsledamöter upprepat samma talepunkt – EU kommer tvinga svenska husägare till dyra renoveringar. ”Socialdemokratiska tvångsrenoveringar”, som Martin Kinnunen (SD) så snärtigt uttryckte det i riksdagens EU-debatt i onsdags. Finns ingen lag Det är en bra talepunkt och typiskt den sortens fråga som faktiskt kan få folk engagerade i EU-politiken. Det finns bara en hake – det Martin Kinnunen står och säger i riksdagen stämmer inte. Förslaget han talar om kallas för ”direktivet om byggnaders energiprestanda” och förhandlas mellan EU-kommissionen, Europaparlamentet och medlemsländerna i detta nu. Det finns ingen lag ännu. Men det vi vet säkert är att det inte blir några ”tvångsrenoveringar” av privatbostäder. Det mest troliga är att man kommer överens om en procentuell förbättring av byggnaders genomsnittliga energianvändning. Förhandlingarna ser ut att bli klara tidigast i december, och om inte det så förmodligen under våren. Gamla siffror Martin Kinnunen står i talarstolen och säger att en svensk husägare med en villa på hundra kvadrat kan behöva betala en halv miljon i renoveringskostnader om EU-kommissionen får igenom sitt förslag. Siffran har han fått från en uträkning gjord av Villaägarnas riksförbund. Problemet är bara att Villaägarnas uträkning baseras på Europaparlamentets ståndpunkt. Den gjordes dessutom i september i år – innan den tyska regeringen bytte position och ställde sig bakom ett mildare förslag. Minska elkostnader Det är alltså varken något EU-kommissionen framfört eller en färdig lag. Medlemsländerna – vars godkännande krävs för att direktivet ska bli verklighet – är i princip överens om att man inte vill ställa några specifika krav på privatbostäder, utan ha mer generella förbättringar på nationell nivå. Syftet med lagstiftningen är att minska EU:s energiförbrukning, för klimatets skull men också för att göra sig av med beroendet av rysk gas. I förlängningen är tanken att det ska sänka elpriserna. Svenskarna behöver inte oroa sig i egenskap av husägare. Däremot bör de göra sig beredda på den fullkomliga våg av skrämselpropaganda de kommer översköljas av i vårens EU-valrörelse. Det har bara börjat. Vad tänker du kring den svenska EU-debatten? Hur kommer valrörelsen bli? Chatta med Susanna Kierkegaard om texten. Livechatten börjar 09.00 men du kan ställa frågor redan nu.

Summary: Sverigedemokraterna påstår gång på gång att EU kommer tvinga svenskar till dyra husrenoveringar för att öka energieffektiviteten.

Summary: Men direktivet om byggnaders energiprestanda, som SD refererar till, är inte färdigförhandlat. Med största sannolikhet kommer det inte krävas några renoveringar av privatbostäder.

Summary: Aftonbladets ledarsida förutspår att liknande, missvisande utspel från SD kommer bli vanliga i valrörelsen våren 2024.


Ola er profesjonell «Fortnite»-trener: – Mye spørsmål

Når Ola forteller folk hva han jobber med, er han vant til at de stiller spørsmål. Det er ikke alle som har møtt en profesjonell «Fortnite»-trener.  Det er ikke så uvanlig å starte arbeidsdagen etter klokken 16.00. Det gjør mange nordmenn. Det er dog ikke så mange som har samme jobb som Ola Løyning (32).  Under navnet «Sjokoladen» trener han «Fortnite»-spillere over hele verden.  – Jeg trener lag i både Europa og USA. Mellom 16.00 og 18.00 begynner jeg å sette opp en plan for økten, akkurat som i all annen sport. Oppvarming, øvelser og «scrims». Etter dette opplegget pleier vi hver dag å se gjennom kampene vi har spilt, og så går vi gjennom hva vi må øve på til neste dag. Og sånn går ukene.  Løyning trener såkalte «duos», altså to og to spillere som spiller sammen. For øyeblikket er han engasjert av en duo bestående av en nordmann og en ungarer, og to amerikanske duoer.  Lagene er nå i gang med forberedelsene til 2023 FNCS Global Championship i København – en internasjonal megaturnering med 4 millioner dollar i førstepremie-potten.  Ambisjonene er klare.  – Det er å vinne. De er alle gode, og på en god dag så har de fint muligheten. Jeg har jo to sjanser til å vinne, sier Løyning med et smil. Under kan du se video av da duoen Okis (Arnel Avdagic) og Bucke (Logan Eschenburg) så godt som hadde kvalifisert seg til turneringen, med Løyning på trenersiden.  Løyning har gamet hele livet, og brukt mye tid på spill som «Counter-Strike». Så mye at han rett og slett var lei, og søkte nye utfordringer.  – I 2016 begynte jeg med «PUBG», i en periode hvor det var veldig populært. Jeg ble ganske god i det. Så hørte jeg om dette nye spillet, «Fortnite». Det måtte jeg jo prøve, og den første kampen vant jeg.  Han var solgt, og første seier gjorde så inntrykk at han fremdeles husker datoen.  – 26. september 2017. Det var dagen det kom ut, sier han.  Og så gikk det fort i svingene. Løyning spilte i seks måneder i tospann med Emil «Nyhrox» Bergquist, som i 2019 gikk videre til å bli verdensmester.  – Så din tidligere partner vant VM, mens du selv la opp som spiller, og ble heller trener – hvorfor ble det sånn?  – Jeg hjalp andre med å kvalifisere seg, men klarte det ikke selv. Jeg fant da ut at jeg nok var en bedre trener enn spiller. Jeg begynte rett og slett å bli for gammel. Det er tungt! Å være 29 år, og for gammel til å drive med hobbyen din, sier Løyning med en latter.  Han mener nemlig at det er nærmest umulig for en i hans alder å hevde seg mot «unggutta». Som for eksempel Emil Bergquist, som vant VM som 16-åring. – Det er umulig for meg å holde tritt med 16–17-åringer. Det er litt merkelig, det der. I andre spill, som «CS», så finner du flere profesjonelle over 30 år. Det gjør du ikke i «Fortnite». Du må rett og slett forholde deg til så mye forskjellig, hele tiden. I et spill som «CS» går det kanskje mer på koordinasjon og taktikk.  Kanskje har han et poeng. I 2014 ble det gjort en undersøkelse, hvor over tre tusen spillere skulle demonstrere reaksjonstid mens de spilte «StarCraft 2».  Og ganske riktig så viste resultatene at reaksjonstiden i snitt gikk tydelig opp etter fylte 24 år. Men det er ikke nødvendigvis så svart/hvitt heller. Løyning utdyper:  – Hvis du gir én oppgave til en på 30 år, så opplever jeg at vedkommende kan løse den minst like raskt som en på 18. Men gir du dem 15 forskjellige ting å forholde seg til på én gang, så gjør tenåringen det bedre. Dette har jeg sett i tusenvis av spillere.  Ifølge Løyning er det ikke så mange i verden som har klart å lage seg et levebrød av å trene andre i «Fortnite». Han er derfor vant til at folk har spørsmål.  – Det første spørsmålet jeg får er om jeg kan leve av dette. Det kan jeg. Gjør du det bra, så kan du leve godt. – Gjør du det bra, da? – Jeg gjør det bra! Jeg har vært snekker i mange år, og drevet enkeltmannsforetak. Jeg tjener en god del mer nå enn jeg gjorde da, sier han. I tillegg til fast betaling for øktene sine, tar han også prosenter ved eventuelle premiepenger.  Han leies også inn av organisasjoner. Blant annet har han blitt hyret for å jobbe med utøvere fra Guild Esports. Der sitter selveste David Beckham på eiersiden. – Det er ganske surrealistisk at David Beckham har betalt ut lønn til meg, sier han.  Men medaljen har også en bakside. Livet Løyning lever er ikke så lett å kombinere med det folk flest vil kalle et A4-liv, og han er åpen om at det kan ta på.  – Arbeidsdagen min er fra rundt fire på ettermiddagen til rundt fire-fem på natten. Det er vanskelig. Men jeg har også tatt på meg to regioner samtidig. Jeg jobber med folk fra Europa, og også USA. – Jeg har lekt med tanken på å flytte dit en stund.

Summary: Ola Løyning (32), kjent som Sjokoladen, er profesjonell «Fortnite»-trener, og underviser spillere i både Europa og USA.

Summary: Han jobber hovedsakelig med to og to spillere, såkalte «duos», og er engasjert av en duo som består av en nordmann og en ungarer, samt to amerikanske duoer. De forbereder seg nå til 2023 FNCS Global Championship i København.

Summary: Løyning har tidligere spilt med Emil «Nyhrox» Bergquist, som senere ble verdensmester i Fortnite.

Summary: Løyning lever av inntektene fra sin Fortnite-trenerjobb, og tjener mer enn han gjorde som snekker, takket være både faste betalinger for treningsøktene og en prosentandel av eventuelle premiepenger.


Derfor har en israelsk invasjon i Gaza latt vente på seg

Hensynet til gislene er én av flere grunner til at Israel ennå ikke har invadert Gaza. To og en halv uke er gått siden Hamas’ angrep på Israel, der over 1300 ble drept. Mange ventet en rask invasjon på Gazastripen. Men til nå har Israel nesten utelukkende angrepet fra luften. En kampanje som ifølge palestinske helsemyndigheter har krevd tusenvis av sivile liv. Opplysninger som er vanskelig å etterprøve. Enorme ressurser er blitt mobilisert for å klargjøre for en invasjon. Blant annet er 360.000 reservister blitt mobilisert. 200.000 mennesker er påvirket av evakueringer fra Gaza og Nord-Israel. Kostnadene er enorme, og Israel kan ikke opprettholde en slik situasjon i altfor lang tid fremover. Onsdag ettermiddag melder Wall Street Journal at Israel vil utsette en bakkeinvasjon etter amerikansk press. Her er fem grunner til at en bakkeinvasjon sitter langt inne for israelske myndigheter. 1. En bakkekrig er blodig og vanskelig Også ved tidligere oppgjør med Hamas har Israel vært lite villig til å gå inn på bakken. – Israel har historisk sett ment at å slåss i byområder i Gaza kan være krevende, sier Seth J. Frantzman til Aftenposten. Han er adjunkt ved Foundation for Defense of Democracies og har arbeidet som forfatter og journalist fra Jerusalem. Den israelske hæren er rett og slett usikker på om de kan sikre en enkel og rask seier over Hamas. Det skyldes blant annet de mange tunnelene Hamas kan gjemme seg i. Det kan derfor være fristende å holde seg til flyangrep og enkelte operasjoner med spesialstyrker, slik Israel har gjort til nå. Men situasjonen er annerledes denne gangen. Angrepet 7. oktober er det alvorligste Israel har opplevd. Regjeringen har lovet å fjerne Hamas. Den sjokkerte befolkningen har en forventning om at det løftes holdes. 2. Gislenes liv står i fare Under angrepet 7. oktober tok Hamas og Palestinsk islamsk jihad over 220 gisler. I Israel er det nå uenighet om hvorvidt man bør angripe raskt, eller om man først bør forhandle for å få så mange gisler som mulig frigitt. Fire gisler er blitt frigitt til nå. Det er blitt rapportert om forhandlinger for å få frigjort ytterligere 50 gisler, de som har utenlandsk pass. Den israelske regjeringen har ikke vært helt klar på hva de vil gjøre. Jo lengre tid det går uten at det blir en invasjon, desto flere spørsmål kan det bli stilt om hva som gjøres for å få fri gislene, inkludert dem som kommer fra andre land. – Hamas bruker de utenlandske gislene, de gamle og barna, sier Frantzman. – De jobber sammen med Qatar for å kunne utnytte et forhandlingskort overfor Vesten. Hensikten er å forhindre en stor invasjon.  3. Israel må styrke forsvaret på flere fronter Israels ledere vet at i det øyeblikket en bakkeinvasjon starter i Gaza, så risikerer de å bli angrepet fra flere fronter. Erkefienden Iran har sagt at en utvidelse av krigen er «uunngåelig». Den største bekymringen er at Iran-støttede Hizbollah i Libanon skal angripe med sine titusener av soldater og 150.000 missiler. Israel må også være forberedt på å forsvare seg ved en tredje front, mot Syria. For Israel vil det ideelle være å håndtere én konflikt av gangen. Først ta seg av Hamas og deretter forholde seg til andre trusler fra Iran-støttede grupper, slik som Hizbollah. Hvis Israel opplever at de vil kunne klare å holde den nordlige fronten, mens USA avskrekker Iran med en stadig større militær tilstedeværelse, så kan det fremskynde en invasjon i Gaza. 4. Press utenfra President Joe Biden mener Israel har rett til å forsvare seg etter angrepet fra Hamas. Utad legger den amerikanske administrasjonen vekt på at det er Israel som må bestemme om og når de skal invadere i Gaza. USA har likevel bedt Israel om å utsette en invasjon, ifølge flere medier. Amerikanerne mener det trengs mer tid til gisselforhandlinger, leveranser av nødhjelp til palestinerne og til å finne ut hvordan man kan unngå flere sivile tap, ifølge The New York Times. Amerikanerne mener de også trenger mer tid til å forberede seg på mulig angrep på amerikanske interesser i regionen. Press fra USA, Israels viktigste støttespiller, er vanskelig å ignorere. – Israels ledere forsøker å unngå en regional konflikt og ønsker støtte fra Vesten, sier Frantzman. Den humanitære situasjonen på Gazastripen er på bristepunktet. Det kommer stadig sterkere krav om en våpenhvile, blant annet fra FN. Spørsmålet er om Israel kan stå imot. 5. Påstander om politisk uenighet I mediene spekuleres det på om det er uenighet i Israels øverste ledelse om veien fremover. Det hevdes at det både er uenighet innad i regjeringen. og at det er uenighet mellom statsministeren og ledelsen i den israelske hæren. – Uenigheter skaper spenninger, også mellom statsminister Benjamin Netanyahu og forsvarsminister Yoav Gallant, mener kommentator Amos Harel i den venstrevridde avisen Haaretz å vite. Tidligere toppgeneraler stiller spørsmål ved om den israelske hæren vil ha et klart mål dersom de går inn i Gaza. Men, sier en kilde i den israelske regjeringen til Al-Monitor, Israel har egentlig ikke noe valg. De må vise at de fremdeles er en stormakt i regionen. «Enhver som skader Israel slik Hamas gjorde, må forstå at de må betale en enda høyere pris», sier regjeringskilden.

Summary: Israel har ennå ikke invadert Gaza etter Hamas-terrorangrepet 7. oktober, men heller bombet fra luften og drept tusenvis av mennesker.

Summary: Utfordringene med bakkekrig, behov for forsvar på flere fronter, internasjonalt press og politisk uenighet i Israel er blant grunnene.

Summary: Over 220 gisler, inkludert flere med utenlandsk pass, kan være i fare ved en bakkeinvasjon. Forhandlinger om frigivelse pågår.


Mördade sin hustru i sängen – döms till livstids fängelse

Den 29-åriga kvinnan ville skiljas – då högg maken henne till döds med 30 knivhugg inför barnen. Nu döms Adil Mutlag, 53, till livstids fängelse för mordet som enligt tingsrätten hade ett hedersrelaterat motiv. – Jag vill lämna honom och bara vara fri, sa kvinnan själv i förhör två dagar innan hon mördades. Den 53-årige Adil Mutlag döms förutom för mord även för grov fridskränkning mot barnen samt för grovt barnfridsbrott. Parets två söner, som var fem och åtta år vid händelsen, tvingades bevittna mordet på sin egen mamma. På den ena sonens kläder, som han bar när polisen kom till lägenheten i Motala den 6 oktober, fanns stänk av mammans blod. Blodbilden på den lilla t-shirten visar enligt undersökningar att pojken stod vänd mot mamman på tre meters avstånd eller mindre när hon höggs med kniven. – Pappa slog mamma med kniven. Hon sa ”sluta”, han sluta inte, säger ett av barnen i förhör. ”Hon var varm och omtänksam” Att straffet blir livstid förklarar Linköpings tingsrätt med att Mutlag agerat ”totalt hänsynslöst”: ”Det sista som (den 29-åriga kvinnan) upplevde i livet var att barnen tvingades se hur deras pappa högg ihjäl deras mamma. Barnen tvingades bevittna sin mammas dödskamp.” 53-åringen själv har nekat till mord. Han har erkänt att han dödade hustrun men förnekat uppsåt. – Jag högg henne som om det var ett djur, säger han i förhör. Den 29-åriga kvinnan beskrivs av de som kände henne som en ambitiös och stark kvinna som älskade sitt jobb inom vården.  – Hon var varm och omtänksam och även en stark och bestämd kvinna, beskriver en kollega henne. Hon kom till Sverige från Irak 2010 och lärde sig snabbt svenska. – Min syster drömde om ett riktigt svenneliv. Hon ville ha villa och bil, en tomt som barnen kunde springa på. Hon var så ambitiös att jag tror att hon hade lyckats till slut om hon bara hade fått leva, har en av hennes bröder tidigare sagt. ”Jag vill skiljas” Adil Mutlag, som var polis i hemlandet Irak, och den 29-åriga kvinnan, gifte sig 2013 och fick två barn. Men förhållandet blev allt sämre.  Och när den 29-åriga kvinnan berättade för maken att hon ville skiljas gick det hela från dåligt till än sämre.  Bara två dagar innan mordet kallades polis till hennes arbetsplats. Adil Mutlag hade då kommit dit och uppträtt hotfullt. I ett förhör som gjordes med kvinnan då säger hon själv hur maken kontrollerar henne och förföljer henne. – Jag vill skiljas, ska skriva på papper, han kommer inte vilja det men jag vill det....) Han har alltid varit svartsjuk. Och han har bestämt över mig och sånt, sa hon och utvecklade: – Jag vill att han ska sluta bestämma över mig, min mobil, mitt jobb och vem jag umgås med. Det är inte okej. Mina kollegor umgås med varandra men jag kan inte det för han kontrollerar mig. Jag får inte för honom. Jag vill lämna honom och bara vara fri.  Hon sattes då på ett skyddat boende men kom hem samma dag som hon sedan mördades. Hedersmotiv Åklagaren menade i sin stämningsansökan att mordet att Adil Mutlag mördade hustrun ”i syfte att bevara eller upprätthålla familjens och/eller sin egen heder”.  Även Linköpings tingsrätt delar den uppfattningen och menar att det fanns ett hedersrelaterat motiv bakom gärningen. ”Adil Mutlags agerande och uttalanden i samband med gärningen kan inte tolkas som något annat än att han menade att (den 29-åriga kvinnan) genom att hon ville skiljas...) hade vanärat hans och familjens heder, och som att brottsligheten syftade till att dels förhindra ytterligare skada för hedern, dels reparera eller återställa den skadade hedern.” Det är något 53-åringen själv förnekat ihärdigt under alla förhör. –  Jag har inte dödat för hedern. Det är inte avsiktligt, uppsåtligt mord. Jag förnekar kategoriskt, har han sagt till polisen. Sedan Aftonbladet började räkna alla kvinnor som dödas inom en nära relation har 351 kvinnor dödats sedan år 2000. När Aftonbladet kartlade männen som dödar kvinnorna visade det sig att de i 70 fall dödat dem inför barnen. 286 kvinnor av kvinnorna har dödats i hemmet, oftast i sin säng eller i sovrummet, precis som den 29-åriga kvinnan.

Summary: Adil Mutlag, 53, dödade sin 29-åriga hustru med 30 knivhugg när hon ville skiljas.

Summary: Mutlag döms till livstids fängelse för mordet, grov fridskränkning mot barnen och grovt barnfridsbrott. Tingsrätten ser hedersrelaterat motiv.

Summary: Parets två söner, fem och åtta år gamla, tvingades bevittna mordet. Kvinnan försökte undkomma sitt kontrollerande förhållande och ville leva fritt.


Andersens Hongkong sjokkerte Kina: – Veldig spesielt

For første gang på 39 år vant lille Hongkong over store Kina i fotball. Det gir nytt håp foran Asiamesterskapet for Jørn Andersens landslag. – Jeg merket at det var veldig spesielt for dem å vinne. Jeg tror det var viktigere å slå Kina enn å vinne en kamp i Asiamesterskapet, sier den tidligere Nord-Korea-treneren til VG. Engelske The Guardian er blant de internasjonale mediene som har omtalt triumfen. I disse dager forbereder Andersen laget sitt til Asiamesterskapet, som starter i VM-landet Qatar i neste uke. Forrige gang Hongkong var med (1968) var det under britisk styre. I 1997 overtok Kina suvereniteten, og Hongkong er nå en spesiell administrativ region. 2–1-seieren over Kina kom i en privatkamp i Abu Dhabi, bak lukkede dører, men den var offisiell og vil regnes på FIFA-rankingen, der Kina er nummer 79 og Hongkong nummer 150. Hongkong har havnet i gruppe med De forente arabiske emirater, Iran og Palestina. De to beste går til 8-delsfinale – pluss fire gruppetreere. – Etter seieren over Kina er det vel litt forventninger til dere? – De er ikke så veldig store. Vi er det lavest rangerte landet i hele mesterskapet. De fleste er fra nummer 100 og bedre på FIFA-rankingen, så kvalitetsforskjellen er relativt stor. Men alt kan skje, svarer mannen som ble den første utenlandske toppscoreren i Bundesliga i 1989/90 (18 mål for Eintracht Frankfurt). Han har vært Hongkong-sjef i drøyt to år. – Vi har ikke vunnet så mange kamper, vi er ikke gode nok til å slå de beste. Men nå tok vi Kina, og jeg føler at vi har minsket gapet opp. Og så har det vært en del historiske begivenheter, sier Andersen og nevner at Hongkong er kvalifisert for Asiamesterskapet for første gang på 54 år og gikk til semifinalen i Asialekene for første gang (der det også ble seier over Iran for første gang). – Hvem er de største stjernene på laget ditt? – Vi har vel ingen stjerner. Det er tre spillere som er i kinesisk fotball, en i Ingolstadt i Tyskland, men de beste spiller hjemme i Hongkong. Vi har nå fire i troppen som er født i Brasil og har bodd i landet i over syv år. Men ingen av dem har spilt for noen store klubber. Skal vi lykkes, må vi gjøre det som et lag, sier Jørn Andersen, som har kontrakt til juni 2025. VG møtte Jørn Andersen i Pyongyang da han bodde i og trente Nord-Korea fra 2016 til 2018. – Hvor gode er Hongkong sammenlignet med Nord-Korea? – Nord-Korea er bedre, særlig fysisk. Men jeg prøver å utvikle spillerne, så får vi se i Asiamesterskapet hvor vi står, sier han. Nord-Korea er ikke med, landet trakk seg fra kvalifiseringen, trolig på grunn av frykt for coronaviruset.

Summary: Hongkongs fotball-landslag vant over Kina for første gang på 39 år, noe som gir nytt håp foran Asiamesterskapet.

Summary: Trener Jørn Andersen sier at det var spesielt for laget å vinne og at det for flere nok var viktigere å slå Kina enn å vinne kamper i Asiamesterskapet.

Summary: Hongkong deltar i Asiamesterskapet for første gang på 54 år, der de er i gruppe med De forente arabiske emirater, Iran og Palestina.

Summary: Andersen, tidligere Nord-Korea-trener, har kontrakt med Hongkong til juni 2025.


EUs utenrikssjef foreslår å revurdere våpensalg til Israel

Kanskje mindre våpen bør selges til Israel, sier EUs utenrikssjef Josep Borrell, som viser til det store antallet mennesker som blir drept i Gaza. Borrells uttalelse fremstår indirekte som kritikk av USA. Amerikanske myndigheter har flere ganger sagt at for mange sivile blir drept på Gazastripen. Samtidig er landet den viktigste leverandøren av våpen og økonomisk støtte til Israe.  – Vel, hvis dere mener at for mange mennesker blir drept, kanskje dere skal tilby mindre våpen for å unngå at så mange blir drept, sa Borrell på en pressekonferanse mandag. Antall palestinere som er drept på Gazastripen siden Hamas-angrepet på Israel 7. oktober, har passert 28.000, ifølge helsemyndighetene i enklaven. Ifølge palestinske helsemyndigheter er 70 prosent av ofrene barn og kvinner. Siste døgn har 117 personer blitt drept, ifølge oversikten. Antall sårede har økt med 152 i samme tidsrom. Aftenposten kan ikke uavhengige verifisere dette tallet.  – Hvis verdenssamfunnet mener at dette er nedslakting, at for mange mennesker blir drept, så kanskje vi må tenkte på leveransene av våpen, la han til. Tidligere mandag anket Nederlands regjering en ordre fra en nederlandsk domstol om å stanse salg av kampflydeler til Israel. – Til månen? Borrell kommenterte også Israels krav om at over 1 million palestinere må evakueres fra byen Rafah. Årsaken er at Israel planlegger en militæroperasjon i byen. – De skal evakuere – hvor da? Til månen? spurte EUs utenrikssjef. Gazas 2,2 millioner innbyggere har ikke mulighet til å flykte ut av Gazastripen siden grensene er stengt. De fleste er fordrevet til sør der de bor i teltleirer eller under åpen himmel.  Israel har tidligere lovet at dette området skal være trygt. Likevel har de gjennomført omfattende bombeangrep mot dette området som har tatt mange liv.  Saken fortsetter under kartet På pressekonferansen deltok også Philippe Lazzarini, sjefen for FNs organisasjon for palestinske flyktninger (Unrwa). Han sa at han ikke har noen planer om å trekke seg, slik Israel ønsker. Israel anklager tolv av Unrwas 13.000 ansatte på Gazastripen for å ha deltatt i angrepet på Israel 7. oktober i fjor. Anklagene granskes, og de tolv ansatte har fått sparken.  Norsk støtte Som følge av anklagene har USA og en rekke andre vestlige land inntil videre stanset sin støtte til Unrwa.  Samtidig har andre vestlige land landet på motsatt konklusjon. Norge, Danmark og Spania er blant landene som fortsetter å støtte FN-organisasjonen.  Utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) har påpekt at Unrwa spiller en avgjørende rolle i hjelpearbeidet på den krigsherjede Gazastripen. Han har advart mot å kollektivt straffe hele den palestinske befolkningen. På pressekonferansen mandag gjorde Borrell det klart at han er enige med landene som fortsetter å støtte FN-organisasjonen. – Det er et tema som splitter. Men vi mener at Unrwas arbeid bør fortsette, sa Borrell, ifølge nyhetsbyrået Ritzau. Etterlyser bevis EUs utenrikssjef advarte om at stans i UNRWA-støtten vil føre til en enda større humanitær katastrofe på Gazastripen. Israel har på sin side rettet en rekke anklager mot FN-organisasjonen. Den israelske regjeringen hevder Unrwa har forbindelser til terrorisme. I helgen viste Israel frem en tunnel, angivelig brukt av Hamas, som gikk under Unrwas hovedkvarter i Gaza by.  Borrell etterlyser bevis for anklagene som Israel retter mot organisasjonen.  – Det er ingen hemmelighet at den israelske regjeringen ønsker å bli kvitt Unrwa, hevder han. Philippe Lazzarini sier han har sagt opp tolv ansatte som følge av Israels anklager – uten at de så langt er blitt bevist. Han kaller dette en eksepsjonell beslutning.

Summary: EU-utenrikssjef Josep Borrell mener det kan være på tide å selge færre våpen til Israel. Over 28.000 palestinere er drept i israelske angrep på Gazastripen siden oktober, ifølge helsemyndighetene.

Summary: Borrell støtter Norge, Danmark og Spania i deres beslutning om å fortsette støtte til FNs organisasjon for palestinske flyktninger (Unrwa), til tross for andre lands midlertidige stans av støtte.

Summary: Borrell etterlyser bevis for anklagene Israel har rettet mot Unrwa om forbindelser til terrorisme, og advarte mot stans i støtten som kan føre til større humanitær katastrofe i Gaza.


Stöd för strejken är det enda som hejdar Musk

Strejken på Teslas verkstäder har fått representanter för Svenskt Näringsliv att lufta sitt gamla missnöje med rätten till fackliga sympatiåtgärder. Upprörda krav på ansvar och proportionalitet har hörts från många håll.  Argast av alla är som vanligt Almegas Stefan Koskinen. Han tycker att situationen är ”jäkligt upprörande”. Frågan är om han kunde ha valt ett sämre exempel att bli förbannad på? Konflikten på Tesla är ett skolboksfall på varför rätten till sympatiåtgärder är nödvändig på svensk arbetsmarknad. Vägrar teckna avtal Vi har å ena sidan ett amerikanskt storföretag som blankt vägrar teckna kollektivavtal eller ha med facket eller svenska kollektivavtal att göra. Motståndet mot fackliga organisationer är principiellt. Redan det innebär en svårighet när det handlar om att organisera facklig verksamhet på företaget. Anställda vill sällan göra sig osams med chefen. Ändå har alltså IF Metall medlemmar på Tesla, medlemmar som vill ha samma villkor som andra och som har gått i strejk för den rätten. Strejkbryteri Tesla gör nu allt för att hindra strejken från att få effekt. Man organiserat strejkbryteri på ett sätt som för tankarna till Ådalen 1931 och andra mörka kapitel i historien. Företaget rundar hamnarbetarnas blockad genom att lasta av bilar i grannländer som Danmark och sedan köra dem på lastbil till Sverige. Utan sympatiåtgärder från andra fackliga organisationer är det inte omöjligt att Teslas verksamhet skulle kunna fortsätta ungefär som vanligt, trots strejken. Och skulle Elon Musk kunna strunta i kollektivavtal så skulle andra kunna göra på samma sätt. Det vore verkligen ett hot mot hela ordningen på den svenska arbetsmarknaden. Att bilägare och justa företag drabbas är olyckligt men oundvikligt. Och ansvaret ligger hos Tesla och Elon Musk. Konflikten utvidgas I morgon utökas konflikten. Medlemmar i Fastighetsanställdas förbund slutar städa Teslas lokaler. Det är det som upprör Koskinen på Almega. Elektrikerna slutar reparera eller installera Teslas laddstolpar och arbetarna i alla svenska hamnar vägrar lasta av bilar från Tesla. I nästa vecka blir det stopp för post till Tesla när de båda facken Seko och ST satt företaget i blockad. Dessutom kommer målarna att vägra lackera bilar från Tesla. Dessutom har IF Metall lagt ännu ett varsel, mot ett företag som producerar en nödvändig del till Teslas tillverkning. Och igår varslade Byggnads om blockad. Ingen av de där åtgärderna beror på okynne från facken. Ingen är tagen i luften. Varslen har lagts för att de anställda på Tesla ska få ett kollektivavtal. Och för att försvara den svenska modellen. Det borde svenska arbetsgivare fatta.

Summary: Teslas anställda strejkar för rätten till kollektivavtal, vilket Tesla vägrar skriva under. Fackföreningar genomför sympatiåtgärder, vilket retar upp Svenskt Näringsliv.

Summary: Tesla försöker kringgå strejken genom att organisera strejkbryteri och lasta av bilar i Danmark för att sedan transportera dem till Sverige på lastbil.

Summary: Aftonbladets ledarsida tycker att arbetsgivarens reaktion på sympatiaktionerna från andra fackförbund är både okunnig och olämplig.


Israel i sjokk etter sikkerhetskollapsen som hittil har kostet hundrevis av liv

Etter at israelske gater ble fylt av døde sivile og soldater, spør både befolkningen og eksperter seg hvordan i all verden landet kunne bli totalt overrumplet. Hvor var det israelske forsvaret (IDF)? Hvor var politiet? Hvor var sikkerheten? Spørsmålene hoper seg opp i israelske medier etter at den militante palestinske bevegelsen Hamas, i samarbeid med Islamsk hellig krig, gikk til et overraskende og storstilt angrep på Israel lørdag. Også tidligere sikkerhetsledere i landet kritiserer fiaskoen.  – IDFs antakelse de siste årene har vært at Hamas var avskrekket fra å utføre storskalaangrep i Israel – av frykt for Israels svar og av frykt for å kaste Gaza ut i ny ødeleggelse, skriver redaktør David Horovitz i  The Times of Israel. – Denne antakelsen ble altfor tydelig avkreftet, skriver han. «Kolossal fiasko» Han viser også til den tidligere sjefen for den israelske marinen, Eli Maron, som kalte beredskapen forut for angrepet for en «kolossal fiasko».  I avisen Haaretz kommer journalisten Amos Harel til en lignende konklusjon. – Svikten og den dårlige beredskapen til israelsk etterretning var ikke det eneste problemet. Israels operative forsvarsforståelse av Gaza er tydeligvis knust, sier han. Han påpeker at det ikke var noen ekstra styrker i beredskap da angrepet startet. I Israels blindsoner drev hundre- eller tusenvis av krigere forberedelser i månedsvis. Se siste nytt om situasjonen: – Den største blunderen Sent lørdag kveld opplyste helsemyndighetene i landet at minst 300 israelere er drept og nær 1600 såret, ifølge nyhetsbyrået AFP. I tillegg er mange, både sivile og militære, tatt til fange av Hamas.  Dag Henrik Tuastad, førskolelektor for Midtøsten-studier ved Universitetet i Oslo, betegner overfor Aftenposten  dette som den største etterretningsblunderen i Israels historie. –Det kommer til å bli gjenstand for mangeårig gransking, sier han til avisa. – Samme som i 1973 For israelere kom bilder av døde kropper i gatene eller grupper av sivile som ble drevet eller marsjert inn i fangenskap, som et dypt sjokk. Det massive angrepet skjedde en dag etter 50-årsmarkeringen for starten av Yom Kippur-krigen i 1973, da israelske styrker ble overrumplet av syriske og egyptiske stridsvognskolonner. – Bildet er ganske likt det som skjedde på den tiden, sier pensjonert general Giora Eiland, tidligere leder av Israels nasjonale sikkerhetsråd, ifølge Reuters. – Som vi kan se det, ble Israel fullstendig overrasket over et veldig godt koordinert angrep, forteller han en brifing med journalister. Sjokkert Mossad-veteran Tidligere Mossad-sjef Efraim Halevy konkluderer også med at Israels sikkerhetstjenester ble tatt komplett på senga når flere tusen raketter ble avfyrt fra Gaza. – Dette er utenfor vår fantasi. Vi visste ikke at de hadde denne mengden missiler, og vi hadde absolutt ikke forventet at de ville være like effektive som i dag, sa han til CNN lørdag.  Halevy (88) jobbet nær 30 år i Israels sivile etterretningstjeneste og var leder for Mossad fra 1998–2002. Han kaler det helt unikt at Hamas klarte å ta kontroll over landsbyer dypt inne på israelsk territorium. Fokus først på krig En talsmann for hæren (IDF) kommenterte i en pressebrifing lørdag at den manglende beredskapen blir et diskusjonstema etter hvert. Men for øyeblikket fokuserer landets væpnede styrker på kamphandlingene. – Vi vil snakke om det når vi trenger å snakke om det, sa talsmannen om saken. En anonym tjenesteperson i Biden-administrasjonen sa til Reuters lørdag at USA heller ikke hadde noen klar advarsel eller indikasjon på at det ville komme et angrep. Gulrot og pisk Etter de påførte Gaza store skader i en tidagerskrig i 2021, hadde Israel tatt i bruk en blanding av gulrot og pisk for å opprettholde stabiliteten i området. Regjeringen tilbød økonomiske insentiver, inkludert tusenvis av arbeidstillatelser som tillot borgere fra Gaza å jobbe i Israel eller på den okkuperte Vestbredden. Samtidig opprettholdt de en tett blokade og den konstante trusselen om luftangrep. De siste 18 månedene, mens volden har herjet på Vestbredden, har Gaza vært relativt stille. Unntakene var sporadiske sammenstøt som hovedsakelig involverte den mindre grupperingen Islamsk jihad. Kompromissløs holdning Statsminister Benjamin Netanyahus høyreorienterte regjering har alltid skrytt av å ha stålkontroll på etterretningssituasjonen. Den har også inntatt en kompromissløs holdning til de militante palestinske fraksjonene på Gaza. Men da det kom til stykket lørdag, så det ut til at Israels sikkerhetsapparat brøt sammen. En styrke av Hamas-soldater brøt gjennom sikkerhetsgjerder og tok over både bebodde områder og et høysikkerhetsanlegg som fungerer som grensesjekkpunkt i Erez. – Sikkerhetssvikten undergraver det som ble sett på som en aggressiv og vellykket balansert tilnærming til Gaza av Israel, sier Jonathan Panikoff, tidligere amerikansk nasjonal sikkerhetsrådgiver for Midtøsten, til Reuters.

Summary: Palestinske militante grupper Hamas overrasket Israel med et stort angrep lørdag 7. oktober.

Summary: Minst 300 israelere drept, over 1600 såret og mange tatt til fange.

Summary: Dette får Israelere til å stille spørsmål ved beredskapen til Israel, og tidlgiere israelske sikkerhetsledere kritiserer fiaskoen.


Hammar: ”Det är inte världens smartaste omklädningsrum”

Jusef Erabis sena mål gör att 1-0 mot Mjällby kan räcka för cupavancemang.  Men det hade inte alla Hammarbyspelare koll på. – Det är kanske inte världens smartaste omklädningsrum, säger Fredrik Hammar.  Trots stort spelövertag var Hammarby illa ute mot Gif Sundsvall som hade både ett friläge och en straff för att ta ledningen med 2-1. Men Nahir Besaras ledningsmål och Jusef Erabis sena 3-1 skapar bättre förutsättningar för Hammarby att ta sig vidare från gruppspelet i svenska cupen.  Om inte Västerås besegrar Gif Sundsvall stort i den sista omgången räcker det med 1-0 mot Mjällby för att Hammarby ska vinna gruppen. Det hade inte alla spelare koll på efter segern.  – Det kan räcka med 1-0? Jag har ingen aning. Vi måste i alla fall vinna matchen och vi måste gå direkt från start och göra mål. Det kan bli en rolig tillställning, säger Hammar som hade fått höra att Hammarby behöver vinna med minst två mål.  – Det är kanske inte världens smartaste omklädningsrum så jag borde inte lyssna så mycket där inne. Jag hörde bara från någon annan och tänkte ”det stämmer säkert”. ”Har bara njutit” Inte heller Erabi hade full koll på vad som gäller inför avgörandet mot Mjällby.  – Faktiskt inte. Jag har bara njutit lite nu.  När tvåmålsskytten får höra att Hammarby inte behöver gå för en tvåmålsseger spricker han upp i ett stort leende.  – Jättebra, jättebra.  Nahir Besara hade dock full koll på förutsättningarna.  – Jag hade koll under matchen också. Jag ville gå för fler mål. Ingen respektlöshet mot Sundsvall, men de var rätt trötta så jag ville gå för fyran och femman, säger han. ”Har fått lite smeknamn” Erabi, som hade en tung match senast mot Västerås, var lättad över resultatet och målet.  – Förra veckan var jag inte involverad så mycket i spelet och blev utbytt i 60:e. Jag fick inte med mig någonting. Det var ingen bra match, varken från mig eller laget. Den här veckan höjer vi oss extremt. Vi har extremt mycket chanser, där vi kan göra fler mål. Där jag kan göra fler mål. Har det tagit tid att komma tillbaka efter skadan?  – Lämnar man fotbollen lämnar fotbollen dig. Hur bra man än mår fysiskt. Det tar tid att komma i form, även fast man är helt frisk i kroppen. Det kommer komma och börjar redan se bättre ut så det känns bra.  Även Hammar, som fick vikariera som vänsterback, var nöjd efter matchen.  – Kim (Hellberg) är min chef och om chefen säger att jag ska spela högerback gör jag det. Det är första gången. Det tog väl en kvart innan jag började känna att jag hittade rätt i det och i andra var det inga konstigheter.  Blev du förvånad?  – Det blev lite skavanker på träningen i veckan och då stod det mellan mig och Rafferty att spela högerback och det känns väl som att jag är mest kompatibel. Jag testade och det funkade ganska bra i veckan och han sa att han kanske skulle testa mig som högerback under säsongen. Sen kallade han in mig i dag och sa att det blir högerback i dag redan. Det var kul att starta och kul att testa något nytt också. Jag har fått lite olika smeknamn i veckan så jag har fått lite självförtroende där.  Vad för smeknamn?  – Det har varit allt från Benny White till en jäkla massa. Det har varit olika, så det är kul.

Summary: Hammarby vinner mot Gif Sundsvall med 3-1 tack vare sena målet av Jusef Erabi. Det skapar förhoppningar om avancemang i svenska cupen.

Summary: Hammarbys fortsatta framgång är i händerna på Västerås möte med Gif Sundsvall; om Västerås inte vinner stort kan en 1-0 seger mot Mjällby vara tillräckligt för Hammarby att vinna gruppen.

Summary: Dock verkar spelarna inte ha full koll på detta, Fredrik Hammar kommenterar: ”Det är kanske inte världens smartaste omklädningsrum".


Politiet advarer mot rykteflom etter helikopterstyrten: – Vi er helt avhengig av tillit

Arbeidet med å få svar på hva som forårsaket helikopterstyrten, kan ta år. Nå frykter politiet at spekulasjonene etter ulykken løper løpsk.  Det har nå gått mer enn én uke siden den fatale helikopterulykken utenfor Sotra hvor Equinor-ansatt Reidun Hestetun (61) mistet livet. Fire av fem overlevende er avhørt og ingen har status som mistenkt eller  siktet i saken. Det gjentar politiadvokat Trygve Ritland i Vest politidistrikt overfor Aftenbladet torsdag. Fortsatt er det mange ubesvarte spørsmål, men noen ting vet vi: Ritland var også påtaleansvarlig i Turøy-ulykken, hvor 13 mennesker mistet livet i 2016. Den gang opplevde han at det i startfasen av etterforskningen oppsto en rykteflom rundt hva som kunne ha forårsaket ulykken. Det ser han også konturene av nå. Ut mot spekulasjoner – Det var mange spekulasjoner kort tid etter ulykken og stor interesse. En del av disse spekulasjonene var helt feilaktige, og kunne ha medført at feil bilde kunne ha festet seg, med de belastninger dette kunne ha medført for uskyldige, sier Ritland til Aftenbladet. Ifølge politiadvokaten er det flere ting som skiller dagens etterforskning fra etterforskningen etter Turøy-ulykken.  Denne gang har man et tilnærmet helt helikopter og flere vitner. I 2016 ble det tidlig klart at det var snakk om en teknisk svikt om bord. – Det gjorde at vår etterforskning blant annet handlet om å se på om helikopterselskapet hadde gjort grep som hadde påvirket vedlikeholdsarbeidet av helikoptrene, samt avhør av personer som hadde reist med helikopteret forut for ulykken. Han oppfordrer til varsomhet i møte med rykter. – Vi skjønner at det er mye følelser rundt en slik ulykke og vi er helt avhengig av tillit underveis i etterforskningen. Derfor er det veldig viktig å unngå spekulasjoner rundt hva som kan ha hendt, fram til en konklusjon og sikre svar foreligger.  Aftenbladet har tidligere skrevet at havariinspektør Gjermund Kjerkreit anslår at det kan ta opptil 2 år før en ferdig havarirapport er klar. Håper å kunne avhøre siste person innen kort tid Ritland forteller at politiet har som ambisjon å kunne avhøre den siste personen som fortsatt er innlagt på Haukeland universitetssjukehus så fort som mulig. – Har dere fått noen indikasjoner på når dere kan få snakke med vedkommende? – Ja, vi har en viss indikasjon, men det svinger litt fra dag til dag. Det blir opp til legen å gjøre den endelige vurderingen, men vi håper å få gjort det så raskt som mulig.  Ritland ønsker ikke å gå detaljert inn i hva som har kommet fram gjennom avhørene. – Det jeg kan si er at det gjennomgående har opplevdes å gå veldig fort og at det har vært en traumatisk opplevelse for de involverte.  – Ga tommel opp I kjølvannet av ulykken ble alle helikopterturer til og fra sokkelen stanset. De ansatte og deres tillitsvalgte var bekymret for sikkerheten og trengte svar. Blant dem var konserntillitsvalgt for Safe i Equinor, Bjørn Asle Teige. Torsdag i forrige uke sa han til Aftenbladet at det var helt riktig å stanse trafikken. – Det er klokt å vente når en ikke har flere svar, sa han da. Noen timer senere, fredag formiddag, ble imidlertid helikoptertrafikken gjenopptatt. Dette skjedde med de tillitsvalgtes velsignelse. Hva endret seg? – Luftfartstilsynet, som er godkjenningsmyndighet, ga tommel opp for å fortsette flygingene, i samråd med havarikommisjonen, politiet og Bristow, sier Teige til Aftenbladet denne uken. Fredag morgen hadde alle aktørene i bransjen et møte. På møtet var representanter fra Equinor, Offshore Norge, fagbevegelsen og helikopterselskapene. – Ble beroliget Deriblant Bjørn Asle Teige. – Der fikk vi informasjon om at helikoptrene var flygedyktige, basert på den samlede informasjonen politiet, havarikommisjonen, Luftfartstilsynet og Bristow hadde. Det ga grunnlag for å gjenoppta flygingene, sier han. – Vi må stole på at Luftfartstilsynet har gjort de nødvendige sjekkene før godkjenning, fastslår Teige. – Ble det sagt at det ikke var snakk om teknisk svikt? – De brukte ikke de ordene, men basert på informasjonen de hadde, så var det greit å fly igjen. Møtet ble blant annet ledet av Ørjan Kvelvane, som styrer dette arbeidet for Equinor, samt Equinors sjef for norsk sokkel, Kjetil Hove. – Den informasjonen jeg fikk fra det møtet gjorde at jeg ble beroliget. Når luftfartsmyndighetene godkjenner ting, så er det viktige faglige vurderinger som ligger bak. De hadde ikke våget å spekulere i at de var sikre, avslutter Teige. Har ikke snakket med Sikorsky Selv om politiet nå etterforsker saken, betyr ikke det at det foreligger noen mistanke om et straffbart forhold, påpeker Ritland og viser til straffeprosesslovens paragraf 224. – Kan politiet konkludere i saken før en endelig rapport fra havarikommisjonen foreligger? – Det har vært ulykker hvor politiet har avsluttet saken før den endelige rapporten foreligger. Men så finnes det også eksempler på at politiet har fortsatt etterforskning etter at havarikommisjonen har levert sin rapport, svarer han. Politiet har så langt ikke vært i kontakt med helikopter-produsenten Sikorsky i sin etterforskning. – I første omgang samhandler produsenten med havarikommisjonen, men vi vurderer fortløpende hvilket informasjonsbehov vi har og tar det derfra.  – Hva blir de videre etterforskningsskrittene? – Det er å få avhørt alle overlevende og ta en gjennomgang av den øvrige dokumentasjonen vi samler inn. Hva som skjer videre, er det fortløpende vurderinger rundt.

Summary: Det er gått over en uke siden helikopterstyrten ved Sotra der én Equinor-ansatt omkom. Fire av fem overlevende er avhørt, ingen er mistenkt eller siktet.

Summary: Politiet advarer mot spekulasjoner rundt årsaken til ulykken.

Summary: Helikoptertrafikken til og fra sokkelen ble gjenopptatt med tillitsvalgtes velsignelse etter at Luftfartstilsynet ga grønt lys.


Her rykker ukrainerne gjennom første linje. Har de fortsatt en sjanse?

Ukrainerne angriper en russisk stilling på sørfronten i morgendisen.  Nærkampene er harde. I buskene ligger døde russiske soldater.  Her har ukrainernes motoffensiv nådd lengst. Men de må kjempe for hver meter.  Når angrepet er over, må ukrainerne trekke seg raskt tilbake. To av ukrainerne er skadet.  På vei tilbake blir de oppdaget og angrepet av russiske droner.  Ukraina har trolig en måned på seg før været blir for dårlig. Dette taler for – og mot – en vellykket ukrainsk motoffensiv.  «Uansett hvem du er, alt du gjør er synlig på lang avstand. Og fienden har forberedt seg lenge.» Slik starter en ukrainsk soldat sin beskrivelse av fronten sør i landet. Mandag feiret det ukrainske militæret at de har klart å ta landsbyen Robotyne fra russerne. Det er en nøkkellandsby. Men den er veldig liten. Og beskrivelsen fra den ukrainske soldaten forklarer hvorfor det tok 2,5 måneder å ta den: – Det er ikke bare snakk om skyttergraver. Det er et helt system av skyttergraver, utkikksposter og til og med underjordiske tunneler enkelte steder, skriver han og konkluderer:  – Det er umulig å utføre oppdraget uten å bli oppdaget. Alt blir skutt på gjentatte ganger hver dag.  Har ukrainerne fortsatt en sjanse til å gjøre sommeroffensiven til en seier?  Hva skjer ved fronten nå? Den ukrainske motoffensiven tatt mye lengre tid enn ventet. Tapene har vært skremmende store. Men nå har de rykket frem ca. 13 kilometer og nærmer seg et nytt ledd i den russiske forsvarslinjen.  – Ukrainerne behøver ikke komme frem til Azovhavet. De trenger bare noen få kilometer, skriver de uavhengige analytikerne i Geoconfirmed. Kartet viser hvorfor mange analytikere mener Robotyne er viktig:  Hva gir fortsatt grunn til optimisme? – En ukrainsk seier er nærmere enn du tror, hevder amerikanske tenketanken Cepa. De, og mange andre analytikere, mener det er for tidlig å avfeie sommeroffensiven som mislykket, selv om det ser mørkt ut. De neste fire ukene er helt avgjørende. 1. Mulige hull i forsvarslinjen. – De russiske stillingene er ikke like sterke i alle deler av den første hovedforsvarslinjen. Det skriver den finske OSINT-analytikeren Emil Kastehelmi på X. Hans satelittbilde-analyse konkluderer med at ukrainerne kan «oppnå positive resultater i nær fremtid». 2. Mindre tette minefelt? Den amerikanske tenketanken ISW hevder at det nå vil bli lettere å rykke frem og rydde minefelt.  3. Har fortsatt reserver. Selv om ukrainerne i forrige uke satt inn sine siste, ubrukte brigader, har de fortsatt betydelige styrker. Flere meldinger tyder på at ukrainerne har et lite overtak i artilleriduellen. 4. Russisk slitasje. Ingen vet hvor mye sommeroffensiven egentlig har kostet russerne. Det er uro på russisk side. Daglig kommer nye klager fra russiske soldater, som mangler utstyr og ammunisjon. Store tap har ført til at ryktene går i Russland om ny, upopulær mobilisering, så snart Putin har arrangert presidentvalget. Hva taler for at sommeroffensiven blir en stor skuffelse? 1. Ukrainerne har hatt store tap. – Det har kostet oss betydelige menneskelige ressurser og utstyr å ta Robotyne. Vi fortsetter å miste våre beste soldater. Skal vi klare å komme videre, må vi raskt lære av våre feil, skriver de ukrainske analytikerne i Deep State. Ifølge totalanslag fra amerikanske kilder gjengitt i NYTimes nærmer tallet på døde og skadede seg 500.000. Blant dem 120.000 døde russere og 70.000 døde ukrainere. Bilder og videoer viser at ukrainerne og russerne har tapt om lag like mye utstyr i sommerslaget. På sikt tåler ikke ukrainerne så store tap. 2. Russerne forsterker nye forsvarslinjer. Uavhengige russiske analytikere i Conflict Intelligence Team peker på at jo saktere det går, jo mer tid får russerne til å  minelegge de nye områder. – Dessverre er det som venter ukrainerne nå,  vanskeligere enn det de har klart hittil, lyder deres siste  analyse. 3. Sprer styrkene for mye. Anonyme Pentagon-kilder har de siste ukene gitt flere dystre analyser i amerikanske aviser. – For lite, for sent, lød de pessimistiske vurderinger i New York Times. Kritikken mot de ukrainske generalene har økt. Ukrainske kilder har på sin side kritisert manglende våpenhjelp fra Vesten.   4. Russerne setter inn eliteavdelinger. De mest optimistiske analytikerne hevdet at russerne er tomme for reserver. Det var feil. De siste dagene har Russland satt inn en av sine eliteavdelinger sør for Robotyne.  – Selv om ukrainerne har fremskritt, så er erobringen av Robotyne helt klart ikke avgjørende, sier Mikhail Kofman i siste podkast fra War on the Rocks. – Det avgjørende nå er hvem som har flest kampklare styrker igjen, sier Kofman.  Ukrainerne står nå 7,5 mil fra Melitopol. Fortsetter fremrykningen, er den viktige landforbindelsen mellom Krym og Russland snart innenfor rekkevidde for vestlige HIMARS- og Storm-missiler. Eller er dette bare ønsketenkning?

Summary: Sommeroffensiven i Ukraina fortsetter, med ukrainske styrker som angriper russiske posisjoner på sørfronten.

Summary: Ukrainerne har klart å ta landsbyen Robotyne fra russerne, men opplever store tap og sterke russiske forsvarslinjer.

Summary: Uavhengige analytikere hevder at ukrainerne har et lite overtak i artillerikampene og at ukjente tap og mangel på utstyr hos russerne kan skape problemer.

Summary: Andre rapporter indikerer uro på den russiske siden og risikoen for en upopulær mobilisering.


Vil du bli bedre likt? - Kan oppleve at du er selvsentrert, ikke tar hensyn eller lytter nok

Å ikke forstå hvordan du kommuniserer kan koste deg gode relasjoner. Dette er våre vanligste blindsoner – og slik kan du utvikle kommunikasjonsevnen for å bli godt likt. – Du kan gå glipp av relasjoner fordi du ikke er klar over hvordan du fremstår, sier psykolog Catrin Sagen. For det er ikke alltid vi selv skjønner hvordan vi kommuniserer med andre – og hvordan andre oppfatter oss sosialt.  Sagen snakker om våre kommunikative blindsoner.  Sammen med forfatter og journalist Kjersti Kvam har Sagen skrevet boken «Forstå kommunikasjon».  Og våre egne blindsoner i kommunikasjon kan, uten at vi skjønner det selv, påvirke relasjonene våre negativt:  – Vi kan støte folk fra oss uten at vi vil det. Om noe ikke fungerer som vi selv har troen på, har mennesker en tendens til å gjøre mer av det, i stedet for å gjøre noe annet. Det gjør vi i kommunikasjon også. Det er ganske dumt om du støter folk fra deg fordi du oppleves irriterende, kjedelig eller uinteressert om du ikke ønsker det.  Slik kan du vite om du har en blindsone Sagen understreker imidlertid at dette ikke handler om å ikke være bra nok.  – Det handler om å få det som er bra nok i deg, over til andre. Det handler om å omfavne utvikling.  For det å ha blindsoner i måten du kommuniserer trenger ikke bety at intensjonen din med måten du kommuniserer på er dårlig – selv om den kan oppleves slik av andre.  – Hvordan skjønne om man har blindsoner man bør være obs på?  – En markør kan være om du ofte kjenner deg misforstått. Om du kjenner at samtalen ofte får en helt annen vending enn du hadde tenkt. Da kan det være en blindsone ute og går.  – Men hva skal man gjøre for å finne ut eksakt hva våre blindsoner er?  – For de tøffe er det bare å spørre rett ut. I arbeidet med boken snakket vi med noen som hadde en drikkelek med sine nærmeste hvor de ga en ros og et utviklingspotensial til hverandre.  Hun forklarer videre at de gjennom lek snakket om hvordan vennenes kommunisering og væremåte preget dem. Men om du synes dette er vanskelig å ta opp, eller strever med å ta imot kritikk, kan du prøve å være detektiv selv, råder psykolog Sagen.  – Sett frem et ark, kartlegg. Hvor i samtalen blir det vanskelig for meg? Hva er vanskelig? Hvis jeg så meg selv utenfra, hvilke blindsoner ville jeg ha hatt? Det er ingen enkel jobb, du er jo blind for blindsonene. Men jeg tror de fleste likevel kan få en anelse om hvor problemet ligger, sier hun. 6 vanlige blindsoner Bjørk Matheasdatter er relasjonspedagog og har blant annet skrevet boken «Å elske og bli elsket» som handler om kommunikasjon.  Hun vil understreke at blindsoner går begge veier. Mottager kan også ha en blindsone på hvordan han eller hun fortolker budskapet. For eksempel kan du tolke en som snakker høyt og som og avbryter deg, som at personen ikke vil deg vel og ikke ser deg – når det egentlig kun dreier seg om at den personen er engasjert i det du snakker om.  Likevel er det noen blindsoner som går igjen i både vennskap og parforhold – og som hun mener man bør være obs på om man ønsker å bli likt og ønsker nære relasjoner:  Gjerrighet: Personen kan se på seg selv som sparsommelig, og spanderer aldri selv, men tar villig imot fra andre. Dette kan oppleves irriterende og lite sjarmerende, og kan i verste fall ødelegge nære relasjoner.  Du snakker mye og avbryter: Dette trenger ikke være vondt ment, og kan vel så godt være et tegn på iver. Like fullt kan mottager oppleve at du er selvsentrert, ikke tar hensyn eller lytter nok.  Konkurrerende: At du alltid har en historie eller opplevelse som topper den andres, kan være negativt for en relasjon.  Direkte: Noen kan være selvhevdende og se på seg selv som direkte og en person som snakker «rett fra levra». Men mange kan føle seg overkjørt av en slik stil.  Nedvurderende: Man pirker på andre, for eksempel ved å ha det moro på andres bekostning og si «Du kunne ha godt av å trene litt!». Det kan føre til usikkerhet for mottager. Manipulerende: Hvis du sjelden respekterer et nei eller maser for å få opplysninger kan det oppleves som nysgjerrig og manipulativt. Det kan gjøre at folk blir usikre på din hensikt bak det de føler seg presset til å dele med deg, særlig om du ikke deler noe om deg selv tilbake. Avvisende: Mange er for dårlige til å ta imot godt fra andre. Enten det dreier deg om hjelp og støtte eller komplimenter. Og man kan ha lett for avfeie kompliment med «nei, dette er noe jeg bare slang på meg». Hvis du gjentatte ganger ikke tar imot komplimenter, mest sannsynlig fordi du tenker du ikke vil være skrytende, kan også folk tolke det som avvisning og tenke det ikke er vits å gi deg komplimenter fordi du uansett ikke tar det imot. Emosjonelle blindsoner Sagen mener «emosjonelle blindsoner» er blant de vanligste kommunikative blindsonene våre.  – Vi tror vi er bedre på å skjule misnøye eller frykt enn det vi egentlig er. Og ofte kan det tolkes som kritikk for motparten.  Hun legger frem et eksempel:  – Si at du blir misunnelig på en venn fordi hun fikk den jobben, kjæresten eller kanskje er gravid. Men du ønsker å skjule det fordi du ikke vil virke liten. Du vil bare vise glede på hennes vegne, men på innsiden kjenner du bare at «shit, dette vil jeg også». Det du ofte ikke vet, er at dette er følelser du ikke klarer å skjule.  Derfor vil det du sier og mener som ros, jubel eller anerkjennelse – kunne komme ut som en merkelig kritikk som kan få den andre til å føle seg liten eller feil, mener hun.  – Det kan bli tolket som kritikk på grunn av ditt kroppsspråk, blikket ditt eller toneleiet.  Det vi bør bli bedre på, ifølge Sagen, er å tørre å være ærlige og sårbare.  – Alternativt kan du prøve noe som, «jeg er så misunnelig at jeg holder på å dø, jeg skulle så ønske jeg også hadde det. Men jeg unner deg det like fullt», sier Sagen.  Slik blir også relasjonen nærmere, mener hun.  Lytt, ikke løs En annen vanlig blindsone er at vi ofte får behov for å løse problemet eller komme med råd om noen kommer med noe vanskelig.  Men det er ikke sikkert det er det vennen din trenger.  – Når du kommer til en venn med et problem er du ikke alltid ute etter en løsning. Kanskje du egentlig trenger å vite hvordan du skal tåle det smertefulle. Og at det er derfor du deler, sier Sagen og tilføyer:  – Det kan oppleves irriterende å bli fortalt hvordan man skal komme seg ut av det. Kanskje vet du at du bare må holde ut, eller du har allerede løsningen. Det du trenger er hjelp til å stå i det.  Ifølge Sagen vil mange av oss ubevisst begynne å stresse og kave hvis en venn forteller om et ordentlig vanskelig problem. Så glemmer vi å lytte.  – Bare hjelp ved å tørre å tre inn i det og nærme seg den som har det vondt. Prøv å kjenn litt av det vonde. Da er du empatisk inntoget. Du kan si «shit, så utrolig vondt. Er det noe jeg kan gjøre?».  Negativ kommunikasjon  Det er flere ting vi gjør som kan påvirke kommunikasjonen med våre nære negativt.  – For eksempel har vi uvaner. Noen gjesper når de er nervøse eller gjør noe odd med kroppen som kan gjøre at andre opplever deg som ubehagelig å prate med, sier Sagen. For kroppsspråket vårt har mye å si med tanke på hvordan det du sier mottas.  – Hvis kroppen forteller noe annet enn det innholdet du har tenkt å formidle, så blir du dobbeltkommuniserende. Kroppen din kan for eksempel se avvisende eller skeptisk ut. Vi vet at mennesker har en tendens til å stole mer på tonefall og kroppsspråk enn innholdet.  Hun legger til:  – For eksempel om du sier «unnskyld», men stemmen ikke høres troverdig ut og kroppen bare sier at jeg vil bort herfra, vil nok ikke den unnskyldningen komme frem. Eller om du sier lavmælt «Du kan være med på festen, da» – men kroppen er avvisende. Da sier du egentlig: «Nei, ikke kom!»
Slik får du folk til å like deg  – Hva er ekstra viktig å tenke på i kommunikasjon med mennesker – om du ønsker at folk skal like deg, og ønsker nære relasjoner?  – Det handler om å både lytte og gyldiggjøre andres verdener. Validere. Ikke tenk at alt må endres og fikses. Du må klare å være hos vennen din, og tåle at sånn har han og hun det nå.  Det handler også om å dele, mener hun.  – Det skaper en nærhet som krever at begge klarer å være sårbare. Du må tørre å dele noe som er ekte og i tillegg må du også tørre å ta imot det, sier Sagen.  Matheasdatter mener det er viktig å dele glede.  – Det man har funnet ut, er at det viktigste for å føle at en relasjon er god, er å dele glede. Det er vi for dårlige til. I vennskap har man lettere for å gi støtte når andre opplever motgang. Men å dele gleden når andre opplever noe bra, er svært viktig for å ha en god relasjon.

Summary: Psykolog Catrin Sagen og journalist Kjersti Kvam har skrevet boken «Forstå kommunikasjon».

Summary: Blindsoner i kommunikasjon kan påvirke relasjoner negativt, uten at mennesker alltid er klar over det.

Summary: Noen indikatorer på blindsoner kan være misforståelser eller samtalevendinger man ikke forventer.

Summary: Man anbefales å søke direkte tilbakemeldinger fra kjente og bruke selvanalyse for å kartlegge blindsonene.

Summary: Blindsoner i kommunikasjon kan inkludere gjerrighet, avbrytende atferd, konkurranseevne, direkthet, nedvurdering, manipulering og avvisning.

Summary: I tillegg har folk ofte «emosjonelle blindsoner», der vi tror vi er bedre på å skjule negative følelser enn det vi egentlig er. Dette kan føre til forvirring eller misforståelser i kommunikasjonen.

Summary: Det anbefales å være ærlig og sårbar i stedet for å skjule misnøye eller frykt.

Summary: For å bli godt likt og beholde nære relasjoner anbefales det å være lyttende og å tørre å dele noe som er ekte, og i tillegg må du også tørre å ta imot det.


Reddet etter jordras: – Vi hadde ikke noe annet valg

NORD-AURDAL (VG) Flere ras har rammet flere steder i Valdres. I natt ble det dramatisk for familien Ødegaard. Knut Ødegaard sier til VG at det har vært en dramatisk natt for familien, men at alle er i god behold, forholdene tatt i betraktning. – Vi ble hentet i et helikopter rundt klokken syv i morges. Det kom et brak rundt klokken 04.30, som viste seg å være et jordras, og rett etterpå ble vi ringt av politiet som sa at vi måtte evakueres. Like etter samtalen med politiet kom det enda et jordras. Etter litt organisering, ble familien til Knut evakuert av et Sea King-helikopter. Påvirkes du av uværet? Send oss tips og bilder her! – Da pakket vi sammen de viktigste eiendelene og oss selv, så ble vi hentet ut. Det var rett og slett uvirkelig, forteller Ødegaard om evakueringen.  To boliger er evakuert, mens et redningshelikopter er på vei til å evakuere enda en bolig. – En familie på fire er isolert. Nødetatene kommer ikke til på grunn av mye jord og vann, sa operasjonsleder Øyvind Bakken til VG om situasjonen til familien Ødegaard i natt. SISTE: Flere ras i Valdres - E16 stengt og beboere evakueres – Bekymret for huset Han, kona og de to barna på åtte og 13 år, er nå innlosjert på Fagernes hotell. Ingen er fysisk skadd, men det har vært en dramatisk hendelse for familien, forklarer Ødegaard. – Hvordan har natten vært? – Det har vært en uvanlig natt for oss. Det er trygt nå, men det er ingen tvil om at det har vært ganske dramatisk. Vi skjønte etter hvert at vi ikke hadde annet valg enn å evakuere, så jeg er glad vi fikk så god hjelp av Sea King og politiet, sier familiefaren om redningsaksjonen. – Er dere bekymret for huset? – Vi er selvsagt bekymret for huset, men det viktigste er at alle er i god behold. Vi kan ikke råde over noe med huset, men vi håper jo selvsagt det berger, sier Ødegaard om det 700 år gamle huset, som blir brukt som gårdsbruk. Familien vet foreløpig ingenting om hvordan det kommer til å gå med huset eller når de eventuelt kan flytte tilbake. Er du på stedet? Tips VG her! Forberedte seg dagen før Gjennom hele mandagen regnet det uvanlig mye i Nord-Aurdal, forklarer Ødegaard. – Vi har 600 griser som er ute på fjellet og en del driftsutstyr, så jeg tok høyde for at det skulle skje noe spesielt. Så heldigvis er alle dyrene i god behold ettersom de fikk fôr i går. Driftsutstyret er også intakt heldigvis. – Hvordan står det til med dyrene deres? – De lever og er ikke tatt av raset, men det må jeg gjerne få ordnet med i dag. – Hvordan skal du få hjulpet de, om dere ikke kommer dere tilbake i området? – Vi må få hjelp fra naboer og jeg håper kommunen stepper inn. Det skal nok gå fint, men vi kommer oss ikke til området selv nå. Flere ras i området Vegtrafikksentralen øst meldte om enda et ras, som skjedde ved E16 Tyinvegen, på X/Twitter klokken 08.50. Veien er stengt, og flere beboere i området har blitt hentet ut med helikopter.  Ikke lenge etterpå forteller operasjonsleder Geir Rune Ekse sier til VG at det har gått enda et ras. – Det har gått et ras nærmere Leira, ved Heggjisvegen, sier Ekse like etter klokken 09 tirsdag. Han forteller at åtte husstander evakueres i forbindelse med det andre raset. – Det andre raset er mindre, men sperrer hele veien inn. Det er relativt bratt i hele området, og jordmassene begynner å bli mettet med vann. For å være føre var, så henter vi ut beboere. Ingen hus er tatt ennå, men er risiko for det. Trafikkoperatør Trude Lindstad hos Vegtrafikksentralen opplyser til VG at de ønsker å kjøre Oslo-Bergen, nå må kjøres over E134 Haukelifjell.

Summary: Familien til Knut Ødegaard i Nord-Aurdal i Valdres, ble evakuert med Sea King-helikopter på grunn av flere jordras.

Summary: Ingen er fysisk skadd, men det var en dramatisk hendelse for familien.

Summary: To boliger er evakuert, og et redningshelikopter er på vei for å evakuere en tredje.

Summary: Ødegaard og hans familie er nå innlosjert på Fagernes hotell og venter på å finne ut hva som vil skje med deres 700 år gamle gård.


Märtha Louise sier pressedekningen ga henne depresjon. I Storbritannia går en minst like plaget prins Harry til søksmål mot tabloidene.  −Jeg fikk en dyp depresjon i 20-årene, sa prinsesse Märtha Louise da hun ble intervjuet av VGs politiske redaktør Hanne Skartveit på Medielederkonferansen i Bergen denne uken.  Hun fortalte om en invaderende presse alt fra barndommen av. Og hun var mer konkret i sin pressekritikk enn tidligere.  Nå handlet det om henne, og ikke sjamanen. Og Märtha Louises fortellinger om fotografer som forfølger henne på motorveien og på sykkel, er drøye. Hun kunne kjørt av veien.  Og det vanskeligste av alt: Venner og kjærester som ble plaget av media.  Det er bra hun forteller.  Samme uke kom det frem i en britisk rettssal at hennes slektning prins Harry også slet med depresjon og paranoia.  Han mener han mistet kjæresten Chelsy Davy fordi hun angivelig ikke orket å leve som kongelig.  Både Märtha og Harry skylder på pressen.  Empatiske lesere av prins Harrys bok «I skyggen» kan ikke unngå å bli rørt av den morløse gutten som sendes av gårde på kostskole. Han vet ikke hvor han skal bo i feriene. Og i årevis tror han moren egentlig lever.  Samtidig er alle rundt ham, fra tjenerskap til skoleelever, mulige kilder for journalistene. Når han prøver hasj er de på pletten og truer med å trykke det.  De finner også på rent oppspinn. Som at Harrys egentlige far var den rødhårede James Hewitt. Og at prinsen dro på rehab, med «bildebevis» fra en gang han hadde et oppdrag på en slik institusjon.  For Märthas del fikk vi alt i 2007 et innblikk i hvor ille det var i boken «En helt vanlig dag på jobben» av tidligere Se og Hør-journalist Håvard Mælnes.  Der het det at bladet hadde folk som lekket i kredittkortselskapene.  Da Märtha og Ari Behn dro på bryllupsreise tok de med kontanter i kofferten for å unngå å bli overvåket.  Danske MediaWatch hevdet i 2014 at ukebladet betalte svarte penger til kilder, i tillegg til å ha kilder i kredittkort- og flyselskaper.  Selv sier Märtha at paparazziene er blitt mindre pågående, og at det uansett er verre i Storbritannia, hvor prins Harry har saksøkt flere tabloider.  Harry ga paparazziene skylden for at moren hans døde i en trafikkulykke i Paris.  Märtha mener at den vedvarende kritikken og negative oppmerksomheten kan ha medvirket til at en syk Ari Behn tok sitt eget liv.  Det kan synes paradoksalt at så mektige og rike folk må akseptere så mye kritikk og trakassering.  I Harrys bok fremstilles faren, kong Charles som fjern og maktesløs. Svaret hans når noen plager dem, er at han ikke er i posisjon til å gjøre noe.  Også i Norge fremstår kongefamilien som lydige tjenere i et A4-hoff hvor det for all del ikke må sies noe upassende.  For også egne familiemedlemmer og lakeier kan slå ned på oppførsel utenfor den stramme etiketten.  Da Mette Marit for over 20 år siden gråtende tilsto en fortid i et narkotikamiljø, var hun presset til å si dette.  I hoffet var engstelsen stor for at noe skulle komme frem.  Da Meghan Markle ble intervjuet av Operah, hevdet hun at et medlem i kongefamilien skal ha uttrykt bekymring over hvor mørk sønnen deres ville bli i huden. Prins Harry snakket om rasismen som en grunn for å forlate kongehuset.  Prinsesse Märtha mener også hennes forlovede sjaman Durek utsettes for mye rasisme.  Begge har valgt livsledsagere fra minoritetsgrupper. Og det er utvilsomt slik at de har blitt møtt med hånlatter og kritikk.  Aller verst er det nok når reaksjonære tabloider slår seg sammen med et konservativt hoff.  For det er ikke uvanlig at partene bruker pressen til sin fordel.  Nylig poserte kong Charles oppstaset med hermelin og riksregalier, i et fotografi som så ut til å være tatt for hundre år siden.  Et slikt foto får du aldri av en norsk konge. Vi er mer moderne med vår neddempede signing.  Og kanskje kan monarkene sende en takknemlig tanke til toerne, som ofte har gått foran og sørget for å røske opp litt.  Märtha Louise og Harry fronter et slags rojalt metoo-opprør. De sier nei til trakassering, og krever mer sensitivitet og hensyn.  Og det er akkurat det foreldregenerasjonen har presset gjennom i resten av samfunnet.  Av og til oppfører toerne seg på tvers av forventningene. Men stivner monarkiene kan de samtidig sørge for sin egen avvikling.  Noen må ta ansvar for fornyelsen.  Antagelig er prins Sverre Magnus håpet i Norge. Han viste tidlig tegn da han dabbet fra slottsbalkongen.  Og også han er nummer to.

Summary: Prinsesse Märtha Louise delte sine erfaringer med pressen under Medielederkonferansen i Bergen denne uken, og fortalte at hun fikk depresjon i 20-årene på grunn av påtrengende presse

Summary: Prins Harry, Märtha Louises slektning, avslørte også i en britisk rettssal at han led av depresjon og paranoia på grunn av pressen

Summary: Både prins Harry og prinsesse Märtha Louise legger skylden på pressen for deres psykiske utfordringer

Summary: Märtha Louise snakket om fotografer som forfulgte henne og hvordan den vedvarende kritikken og negative oppmerksomheten kan ha bidratt til Ari Behns selvmord

Summary: Prins Harry ga paparazziene skylden for morens dødsfall i en trafikkulykke i Paris, og har saksøkt flere tabloider i Storbritannia

Summary: Begge kongelige snakker om hvordan deres respektive partnere blir utsatt for kritikk og utfordringer, og krever mer sensitivitet og hensyn fra pressen