Svensker får dra mandag, men norske Zaki Kahil (46) er fanget på Gazastripen: – Folk mister kontrollen

Mange mennesker mangler alt, forteller norskpalestiner som drømmer om utreise fra Gaza. Ingen av de rundt 250 som har bedt om hjelp fra Norge, er på listen over folk som får reise ut.  Klokken tikker for de rundt 250 borgerne som har bedt om assistanse fra norske myndigheter til å komme seg ut av krigsherjede Gaza.   Situasjonen skal ha blitt verre de siste dagene. Det er nå kritisk mangel på blant annet vann, mat, medisiner og drivstoff. Israel gjennomfører stadige og massive luftangrep. Hamas-kontrollerte helsemyndigheter sier at over 11.100 mennesker er drept den siste måneden.  Noe nødhjelp er kommet inn, men titusener av mennesker har flyktet til sør den siste tiden. Det skjer samtidig som at Hamas ifølge Israel har mistet kontrollen i nord og Israels hær (IDF) skal ha åpne «korridorer» hvor de sørger for stridspauser daglig.  Man kan måtte vente i 5–6 timer daglig for å få tak i mat og vann. Det sier Zaki Kahil fra Mortensrud i Oslo til Aftenposten.  Han har jobbet som frivillig med å distribuere mat. Det er episoder, forteller han, hvor folk har «mistet kontrollen på seg selv» og kjempet seg frem i køen for å få tak i mat. – De strever for å få mat og vann, sier han. Kahil sier politiet, som er tilknyttet Hamas, måtte skyte i luften for å få folk til å spre seg. Nå vil han ikke lenger jobbe som frivillig.  Som frivillig ble han garantert å få en pakke med grønnsaker etter at jobben var ferdig. Det får han ikke lenger. – Selv filmer er bedre enn vår virkelighet – Jeg holder ikke oppe håpet. Jeg bare later som. Jeg kan ikke huske sist jeg lo fra hjertet. Jeg later som, slik at familien min kan få styrke fra meg. Jeg husker hvert eneste fæle øyeblikk som jeg har opplevd i denne krigen.  24-årige Hanan, som Aftenposten tidligere har skrevet om, sier hun nå drømmer om rent vann, brød og mat. Hun har penger, men det er ikke noe mat å få kjøpt på markedet.  – Vi får noen linser og belgfrukter fra UNRWA. Det er kjedelig å spise det samme hver dag, men jeg føler meg heldig, sier hun.  Alt er blitt vanskeligere og verre for dem, forteller hun, men de gjør sitt beste for å leve. De har ikke noe annet valg. Nordmannen hun giftet seg med i februar i år, Mohammed fra Askøy utenfor Bergen, fikk hun ikke kontakt med på mange dager siden hun var uten internett.  – Det føles som jeg er i en actionfilm, men selv filmer er bedre enn vår virkelighet. Det er nåde i filmene, sier hun.  Ifølge henne skiller ikke «okkupantene», og med det mener hun Israel, mellom barn, eldre, hjem eller sykehus og skoler:  – De ødelegger simpelthen alt.  Nå spiser Hanan kun ett ordentlig måltid om dagen. Lunsj. Til frokost blir det kun en liten matbit med en kopp te eller kaffe. – Jeg har sagt til mannen min at jeg vil spise fisk når jeg kommer til Norge, sier hun.  Men det er ingenting som tyder på at det vil skje med det første.  Svensker får reise ut, nordmenn ikke på listene - Støre snakket med presidenten Statsminister Jonas Gahr Støre snakket søndag kveld med Egypts president Abdel Fattah El-Sisi. Tema for samtalen var den kritiske humanitære situasjonen i Gaza. – Vi er svært bekymret for de mange nordmennene som sitter fast på Gaza. I samtalen med El-Sisi ba jeg om Egypts bistand til å få dem ut, sier Støre i en pressemelding. Søndag ble det også klart at 80 svensker får reise ut av Gaza på mandag, ifølge svensk UD. Men nordmenn må fremdeles vente.  Ifølge Utenriksdepartementet (UD) er det rundt 250 norske borgere som har bedt om assistanse til utreise fra Gaza. Blant disse er rundt halvparten barn.  Kommunikasjonssjef i UD, Tuva Bogsnes, sier til Aftenposten at de fortsatt jobber for å få norske borgere på listen over personer som får forlate Gaza, men at de ikke kan komme med noen eksakt dato for når dette eventuelt vil skje.  Både fredag og lørdag var grenseovergangen ved Rafah stengt. Søndag var den åpen. Rundt 700 skal ha fått passere. Men dette var folk som har vært på tidligere lister, og på dem var det ingen nordmenn:  – Det er fortvilende at dette drar ut i tid. Vi gjør det vi kan for at norske borgere kan få reise ut og for at det skal skje raskt, sier Bogsnes.  Hun sier UD er «svært bekymret» for livene og helsen til de som har bedt Norge om hjelp.  – Vi vet ikke når de første vil få tillatelse. Vi håper at det skjer så fort som mulig, men det kan ta tid før alle er ute, sier hun.  UD er i løpende kontakt med både egyptiske og israelske myndigheter. De sier det er viktig at kapasiteten på grenseovergangen øker, og at de håper norske statsborgere snart vil bli prioritert for utreise.  – Vi understreker at vi har et høyt antall barn og sårbare personer, som for eksempel trenger medisiner, og at det haster å få dem ut, sier Bogsnes.  – 24 familiemedlemmer har dødd Zaki Kahil forteller at 24 personer i hans utvidede familie har dødd så langt i krigen.  Det inkluderer kusiner av hans mor, to nieser og mennene deres. Alle døde på samme måte: Husene deres ble bombet mens de var hjemme. Aftenposten har ikke mulighet til å verifisere dette.  Han forteller historier om mennesker som har måttet selge mat for å kjøpe bleier til konen sin, som har mensen. Kvinner som har begynt å klippe håret for å spare vann. Han kontakter UD jevnlig, men det koster mye å ringe, så han har bedt folk i Norge ringe UD for ham.  Safwat Diab, som vanligvis bor i Sandvika i Bærum sammen med sin kone og fire barn, er nå alene i Gaza. En slektning lar ham bo i en leilighet i Khan Younis.  – Her i sør må vi stå i lange køer for å få drikkevann. Folk er stresset, og noen ganger blir det voldelig fordi det angår overlevelse, sier han.  Diab sier alle er bekymret for om de finner vann neste dag.  – Dette burde slutte umiddelbart. Mange mennesker mangler alt, sier han.

Summary: Situasjonen i Gaza er desperat med mangel på mat, vann og medisiner. Over 250 norske borgere har bedt om hjelp til å komme seg ut, uten å lykkes.

Summary: Ifølge kilder på stedet er det vanskelig å få tak i forsyninger, og folk strever for å få mat og vann.

Summary: Utenriksdepartementet jobber med å få nordmenn ut av Gaza, men ingenting tyder på at det vil skje med det første. Støre snakket søndag med Egypt president og ba om hjelp til å få nordmenn ut.


Når artister avlyser: Du kan ha krav på penger tilbake

Har du kjøpt billetter til festival og opplevd at artisten du var mest giret på avlyser? Du kan ha krav på pengene tilbake mener Forbrukerrådet.  Hver sommer er det festivaler med norske og internasjonale artister rundt om i hele landet. Den siste tiden har også flere artister – som har blitt brukt i promoteringen av festivalene – avlyst i siste liten.  Det skjedde blant annet for Stavernfestivalen som er denne helgen. Her skulle artisten Tyga egentlig opptre, men amerikaneren avlyste. I juni avlyst den skotske superstjernen Lewis Capaldi sin opptreden på NEON-festivalen i Trondheim. Situasjoner som dette kan gi deg rett på prisavslag, skriver Forbrukerrådet i en pressemelding.  – De største artistene, som også brukes i markedsføring, er ofte hovedårsaken til at folk kjøper seg en festivalbillett, sier juridisk seniorrådgiver Thomas Iversen. Hvis sentrale artister ikke dukker opp så bør du som forbruker sende en e-post til arrangøren der du krever et prisavslag, mener Forbrukerrådet. VG har kontaktet Stavernfestivalen for å høre hva de mener. – Vanlig praksis er at hvis en enkelt artist avlyser en festival så gir ikke det grunnlag for refusjon, sier markeds- og kommunikasjonsansvarlig Jøran Kristiansen. Han forteller at de store festivalene i Norge opererer slikt, og at det står klart og tydelig når du kjøper billett at en avlysning ikke gir rett på penger tilbake.  – Som festival så er du avhengig av mest mulig forutsigbarhet, og det å drive festival er i utgangspunktet ikke en enkel affære. – Det er kjempe mange faktorer som spiller inn, og noe av det viktigste er billettinntektene. Når en artist avlyser, så er det viktig for oss at vi ikke mister et betydelig beløp i billettinntekter, det kan være alvorlig for en festival, sier Kristiansen.  Selv forstår han at enkelte kan angre på billettkjøpet når den ene artisten de ønsker å se avlyser i siste liten. – Vi vet av erfaring at endringer kan skje i siste liten, hvis du skal gi penger tilbake for billetten kan du risikere å miste mange tusen publikummere.  Etter at Tyga avlyste har Stavernfestivalem satt inn artisten Justin Jesso som erstatter, og at rapperen Ice Spice flyttes til Tyga sin tid. – Veldig skuffet Amalie Marie Hollandsbjerg er en av flere tusen publikummere som har dratt på festivalen i Stavern for å nyte sommeren. Hun mener det er uprofesjonelt og dårlig når artister avlyse så kort tid før festivalene. – Det er veldig mange som bestiller billetter på grunn av enkelte artister de ønsker og se opptre, og blir da veldig skuffet når de ikke møter opp.  Hollandsbjerg trekker frem at festivalbilletter er veldig dyre. – Og da forventer du å få hele opplevelsen. Hva synes du burde vært løsningen når en «headliner» ikke kommer? – Det er vanskelig å skulle erstatte en type artist, men de kunne funnet en erstatter som spiller samme type musikk, samme sjanger eller samme vibe, foreslår hun og legger til: – Hvis ikke kunne de foreslått billigere billetter, noe tilbakebetalt eller en annen form for «erstatning» eller «gode». Ble rettssak  Iversen i Forbrukerrådet regner med at de fleste festivaler og konserter forsøker å sikre seg mot krav. – På den måten kan de fort innføre vilkår som er urimelige, og dermed ikke lov å bruke. Iversen trekker frem en rettssak om en festival som er blitt behandlet av Oslo tingrett. – I en sak fra 2018 kom domstolen til at en person som hadde kjøpt dagspass til en festival for å se en bestemt artist hadde rett på full tilbakebetaling når artisten ble byttet ut med en annen, sier han og legger til: – Saken ble ikke anket, og er rettskraftig. I denne saken var det også tatt forbehold om endringer og informert om at det ikke ble gitt tilbakebetaling. Domstolen satte disse vilkårene til side og forbrukeren vant saken.

Summary: Forbrukerrådet i Norge oppfordrer festivaldeltagere til å kreve prisavslag dersom hovedartister avlyser sin opptreden.

Summary: Dette rådet kommer etter flere slike avlysninger ved store norske festivaler, blant annet Stavernfestivalen og NEON-festivalen i Trondheim.

Summary: Arrangørene sier at vanlig praksis er at en enkelt artists avlysning ikke gir grunnlag for refusjon.

Summary: Festivalarrangører oppfordres til å unngå urimelige vilkår og forbrukere rådes til å kreve prisavslag ved sentrale artistavlysninger.


Syvåring savnet: Person funnet død etter leteaksjon

VIGELAND (VG) En person er funnet død i skogsområdet ved Langemyr i Lindesnes kommune. Funnet ble gjort i området hvor det siden søndag har vært en leteaksjon etter en syv år gammel gutt som forsvant under en jakttur.  – Personen ble funnet av letemannskaper rundt klokken 16 tirsdag ettermiddag i det vi hadde definert som søkeområdet. Funnet settes i sammenheng med søket etter den savnede, men politiet presiserer at personen ikke er identifisert, sier operasjonsleder i Agder politidistrikt, Tom Einar Gausdal i en melding. Pårørende til syvåringen er orientert om at det er gjort et funn. Politiet opplyser at de vil gjøre kriminaltekniske undersøkelser på stedet og at det rutinemessig er opprettet en undersøkelsessak. Familien fra Lyngdal var på jakt ved Heddan i Lindesnes, da de mistet kontakt med gutten i 13.30-tiden søndag. Store ressurser ble satt inn i søket nordvest for Vigeland, som ligger langs E39 mellom Mandal og Lyngdal. – Ekstremt pregede letemannskaper Ordfører i Lindesnes, Alf Erik Andersen, snakket i halv seks-tiden til flere av de frivillige. – Det er vanskelig å holde tilbake tårene, også for meg. Dette er forferdelig tungt, forferdelig for de pårørende. Det har preget oss de siste dagene, sier han. Andersen sier det fortsatt var 300–400 personer som sto klare til å søke, og at det nå kommer 300–400 personer ut av søkeområdet.  – Det er en sterkt preget gjeng. Lindesnes-ordføreren sier han fikk vite om funnet på samme måte som de fleste andre. – Her var vi opptatt med å organisere arbeidet og får en sånn beskjed gjennom media, så ser en at folk blir ekstremt preget. Det var mye tårer, sier han.  Kommunes oppgave er nå å best mulig ivareta de frivillige innbyggere og andre som har bidratt i letingen. – Når jeg ser hvor mye følelser som er i sving, så håper jeg vi klarer å komme i kontakt med alle som har vært ute. Også lokalt næringsliv har bidratt i leteaksjonen ved å gi ansatte har fått fri. – Det er så rørende at jeg egentlig ikke har ord, sier ordføreren.  På KFUM/KFUK-bygget på Vigeland i Lindenes kan alle som har vært ute og lett komme og snakke med politiet og profesjonelle redningsmannskaper.  Også Valle kirke er åpen.  Søketerrenget er beskrevet som vanskelig og ulendt, med myrer, skog, fjellknatter og skrenter. Det ligger 250 meter over havet. Nettene har vært kjølige, ned mot frysepunktet. Gutten var iført turtøy, men var ikke kledd for å overnatte ute. Heimevernet, Sivilforsvaret, Forsvaret, Norske Redningshunder, Røde Kors Hjelpekorps og Norsk Folkehjelp har bistått politiet.  Også flere hundre frivillige har søkt etter gutten. Området har vært utvidet fortløpende og metodisk i sirkler, ut fra punktet der gutten sist ble observert. Politiets operasjonsleder Audun Eide takket tirsdag ettermiddag alle som har bidratt i leteaksjonen. – Alle har gjort en kjempeinnsats. Leteaksjonen har fått en enorm oppslutning av folk lokalt. Vi ønsker å rette en stor takk til alle som har stilt opp. Det er en positiv ting opp i alt det tragiske, sier Eide til VG. Helikoptre og droner med varmesøkende kamera har lett fra luften, men kameraet har utfordringer i skogsterreng. Det er en del skogsbilveier og hytter i nærheten. Eierne ble bedt om å kikke innom hytter og koier i området. Mandag klokken 10.30 ble guttens solbriller funnet, noen hundre meter fra der politiet tok utgangspunkt for søket. Familien er hjemmehørende i Lyngdal. Ordfører Unni Nilsen Husøy ga mandag kveld uttrykk for at det hadde vært en tung dag: – Det er utrolig vondt å tenke på det de pårørende og familien står i nå, sa Husøy, som hadde koblet inn kommunens kriseteam. Konrad Grimestad ledet mange hundre uorganiserte frivillige som strømmet til for å lete etter den savnede gutten: – Alle ønsker å gjøre det de kan for å hjelpe. Ingen lar et lite barn forsvinne sånn. Det vrir seg i magen, det er vondt. Guttens familie har via politiets pårørendekontakt gjennom Fædrelandsvennen takket alle som har vært ute for å lete. Åpner kirken Kommunedirektør i Lyngdal kommune, Kjell Olav Håek, sier til VG at kirken allerede er åpnet for de som vil søke sammen der. – Vi skal ha en samling på kirkesenteret i Lyngdal. Informasjon fra politiet og ordfører blir gitt der i løpet av kvelden.  Lyngdal kommune har åpnet krisestab.  De pårørende blir tatt hånd om av Lyngdal kommunes psykososiale kriseteam. – I tillegg ønsker vi å legge til rette for at pårørende, familie, venner og andre skal ha et sted de kan møtes, og få informasjon, sier kommunedirektør og leder av kommunens krisestab, Kjell Olav Hæåk.

Summary: En død person ble tirsdag ettermiddag funnet under en leteaksjon i skogsområdet ved Langemyr i Lindesnes kommune, hvor en syv år gammel gutt har vært savnet siden søndag.

Summary: Personens identitet er ennå ikke bekreftet, men politiet opplyser at funnet settes i sammenheng med søket.

Summary: Pårørende er informert om funnet. Det vil bli utført kriminaltekniske undersøkelser på stedet og en undersøkelsessak er opprettet.

Summary: Den syv år gamle gutten forsvant under en jakttur med familien.

Summary: Det har vært satt inn store ressurser for å finne ham.


Shamsediin: När man går in på lagret slutar man vara människa

De packar dina klädbeställningar och tar hand om dina returer – och de håller på att gå under av stress.  Medarbetare på klädjätten Zalandos lager vittnar om orimlig arbetsbelastning, trakasserier från chefer och ständig övervakning.  – Det är väldigt mycket hemskt som händer därinne, säger Shamsediin, 33. Anläggningen i Brunna nordväst om Stockholm är stor som sju fotbollsplaner och sysselsätter omkring 500 fasta medarbetare. Härifrån skickas skor, kläder och accessoarer till kunder i Sverige, Finland, Norge och Danmark. Har du någon gång köpt ett plagg från Zalando är chansen stor att det kom via denna gigantiska hubb. 33-årige Shamsediin hoppas att ditt senaste köp blir ditt sista.  – Om folk visste hur de som jobbar på lagret har det så skulle de nog inte handla där, säger han.  Depån drivs av företaget Ceva Logistics. På sin hemsida lyfter bolaget fram att det finns ”avancerad automationsteknik” som ”kompletterar medarbetarnas manuella arbete”.  Men många av dem som jobbar på lagret upplever det som att de själva vore robotar.  – Det är som att man slutar vara människa när man går in dit. Cheferna ser inte dig som person, utan de ser bara vad du presterar. Och de är aldrig nöjda. De vill alltid att du ska jobba hårdare och plocka grejer snabbare. ”Kom på sätt att bestraffa mig” Aftonbladet har varit i kontakt med ett stort antal nuvarande och tidigare anställda på lagret. De beskriver arbetsdagar där deras minsta steg övervakas, där de blir tillsagda om de pratar med en kollega och där de tvingas stå ut med trakasserier från chefer.  Flera av medarbetarna vågar inte träda fram med namn, av rädsla för att bli bestraffade. En av dem är 34-årige Yohannes.  Han krävde svar efter att en arbetskamrat kollapsat under ett möte på chefernas kontor. Men han fick aldrig veta vad som hänt. I stället upplever Yohannes att han blev isolerad och utsatt för extra hård granskning.  – De kom på olika sätt att bestraffa mig för att jag ställde frågor.  En annan tidigare anställd som vill vara anonym kallar vi för Esaias. Han uppger att många på lagret står ut med nästan vad som helst eftersom ett fast jobb är avgörande för att få permanent uppehållstillstånd. – Om någon säger åt dem att slicka golvet så slickar de golvet, säger han.  Men Shamsediin vill framträda öppet. Han har inte så mycket att förlora, eftersom han redan har fått sparken.  – I början trivdes jag bra och hade planer på att försöka bli teamleadare. Men sen blev allt bara sämre och sämre.  – Alla ska ha rätt att ta fem minuters paus varje timme. Men så fort man sträckte på sig eller tog lite vatten så var någon chef där och undrade varför man inte jobbade. De tog också bort alla bänkar så vi hade ingenstans att sitta ner och vila.  Gick inte att nå när sonen blev sjuk När de kommer till jobbet måste personalen på lagret passera genom en metalldetektor. Mobiltelefoner och annan elektronik får inte tas med in.  Det gör att det är ont om bilder inifrån lokalerna. När Aftonbladet ber om en rundvisning får vi kalla handen.   För Shamsediin ledde detta till att hans fru inte kunde nå honom när deras lilla son behövde åka till sjukhus akut.  – Han var allvarligt sjuk en tid. Jag bad arbetsledarna om att få ha telefonen med mig, men de sa nej. De gav mig i stället ett nummer till en telefon som de lovade att svara i.   – När hon ringde så var det ingen som lyfte luren. Min fru fick ta hjälp av en annan för att komma till sjukhuset.  Efter den händelsen började Shamsediin allt oftare kritisera arbetsmiljön öppet. Han menar att det gjorde honom till ett problem i chefernas ögon. – De isolerade mig. Det fanns en förpackningsmaskin som lät väldigt mycket. Normalt jobbar man bara där i fyra timmar åt gången, men jag fick stå vid den maskinen hela arbetspasset.    Shamsediin tog kontakt med sitt fackförbund, SAC Syndikalisterna. Då förvärrades situationen ännu mer.  I maj blev han uppsagd med hänvisning till att han inte nådde de angivna målen.  – Men jag hade räknat själv och jag höll ett högre tempo än vad som krävdes. De ville ha bort mig för att jag inte höll tyst. John Nordmark är jurist på SAC. Enligt honom är Shamsediin inte ensam om att bli bestraffad efter att ha kontaktat facket.  – Vi ser en systematik här. Företaget plockar medvetet bort människor som anses vara tongivande eller problematiska på andra sätt.  Ceva Logistics förnekar anklagelserna.  ”Vi respekterar fullt ut våra medarbetares föreningsrätt. Vår syn är att den svenska modellen fungerar väl”, skriver den ansvariga chefen Fredrik Gemfors i ett mejl till Aftonbladet. ”Vi är stolta över vår arbetsplats och vi har både höga ambitioner och standards för vårt lager och vår arbetsmiljö. Våra medarbetare är vår viktigaste resurs och en förutsättning för att vi ska ha en bra verksamhet.” Transport: Har en fungerande relation Företaget har ett kollektivavtal som ingåtts med facket Transport. Förbundet har avböjt intervju med hänvisning till att det råder semestertider. Efter publicering hör Sirin Celik, tillförordnad pressekreterare på Transport, av sig på mejl: ”Transport varken kan eller vill kommentera vad enskilda syndikalister gör på sin arbetsplats. Vi arbetar inom ramen för den svenska modellen”. Celik beskriver förbundets relation till Zalando som fungerande: ”Vi har regelbundna samverkansmöten med särskild fokus på arbetsmiljö. Det finns fem skyddsombud på arbetsplatsen och vi genomför regelbundna träffar, arbetsplatsbesök och utbildningar för de anställda. De problem vi påtalar under våra möten på arbetsplatsen upplever vi att företaget lyssnar på och är villiga att samverka kring för att förbättra arbetsmiljön för de anställda”. Här svarar ledningen för lagret på kritiken.

Summary: Anställda på Zalandos lager i Kungsängen vittnar om överdriven arbetsbelastning och trakasserier.

Summary: Situationen har lett till uppsägning av arbetare som försöker ifrågasätta arbetsförhållandena.

Summary: Företaget som driver anläggningen, Ceva Logistics, förnekar anklagelserna.


Trening etter fødsel: Dette må du passe på

Eksperten roper varsku i forbindelse med desinformasjon i sosiale medier – og advarer nybakte mødre mot å sammenligne seg med andre.  Bekkenbunnstrening er noe av det viktigste du kan gjøre for å sikre deg god helse i etterkant av en fødsel, forteller førsteamanuensis og fysioterapeut Merete Kolberg Tennfjord.  – Da trener man musklene som har fått hardest medfart under fødsel, som er musklene rundt skjede, urinrør og endetarm.  Unnlater man å gjøre dette, kan man i verste fall risikere inkontinens – altså lekkasje, både med tanke på urin og avføring.  – Det er jo disse musklene som skal holde oppe blære, tarm og skjede hos kvinner, og har en kjempeviktig funksjon for at de skal holde seg kontinente. I tillegg kan det forebygge fremfall av underlivsorgan, sier Tennfjord.  Slik trener du bekkenbunnsmusklene etter fødsel Det er viktig å trene riktige muskler. En metode for å finne fram til dem er å sitte på do og tisse, og stoppe strålen og prøve å kjenne etter hvilke muskler som aktiveres. Det er samme muskler som skal aktiveres når du gjør øvelsene. Denne innsjekken er imidlertid ikke å anbefale som en øvelse i seg selv, men mer som en kontroll for å finne musklene som skal trenes. Når du skal gjøre øvelsen, kan det være lurt å begynne sittende. På denne måten får du et stimuli fra stolen som gjør at det for noen kan føles lettere å få kontakt med musklene. Når du trekker sammen musklene skal du kjenne en innover- og oppover-dragning i dette området. Generell trening er like viktig Når det gjelder generell trening er Tennfjord tydelig på at dette på sett og vis er like viktig som bekkenbunnstreningen.  Og ifølge henne er det ingenting som står i veien for at man trener som normalt etter fødsel – så lenge man har hatt en ukomplisert vaginal fødsel hvor mor og barn er friskt.  – Hvis det heller ikke er noen spesielle hensyn som du må ta utover dette, er anbefalingen å komme i gang så raskt som mulig, sier Tennfjord, og legger til: – For noen vil det være å gå på tur med vogn. På den andre enden av skalaen har det vært eksempler på idrettsutøvere som er i gang og jogger veldig tidlig. Stikkordet er altså hvor vant du er til treningsbelastning fra før.  Eksperter advarer: Unngå slanking etter fødsel Her kan imidlertid også bekkenbunnsproblematikken komme inn i bildet igjen. Noen opplever nemlig at de får lekkasje når de forsøker å jogge – at de tisser litt på seg. – Da er det et tegn på at kroppen din kanskje ikke er helt klar for den belastningen enda. Andre tegn kan være smerter i bekkenet, eller annet ubehag som at du blir veldig svimmel. I så fall kan bekkenbunnstreningen være løsningen, med tanke på at man må trene opp bekkenbunnsmusklene til å tåle belastningen fra den vanlige treningen (f. eks jogging).  Keisersnitt og andre komplikasjoner bør tas hensyn til Har man hatt komplikasjoner i forbindelse med fødselen, bør man imidlertid ta andre forholdsregler.  Fysioterapeut på kvinneklinikken på Haukeland universitetssjukehus, Vilde Lerhaugen, nevner blant annet keisersnitt.  – Om den fødende har fått en fødselsskade eller blitt forløst med keisersnitt, anbefaler vi ikke å begynne rett på tung trening. Man bør helst unngå å belaste magemusklene for mye de første seks ukene etter et keisersnitt. Samtidig er hun tydelig på at det er bra å bevege seg – og nevner at bekkenbunnsøvelser er noe også de med keisersnitt bør komme raskt i gang med.  – Jeg har ikke lyst til å fremme frykten for bevegelse, men heller trygge og tilrettelegge for så mye god bevegelse som mulig, sier Lerhaugen.  Les også: Sunn matplan for hele uken Mindre og mindre veiledning Men til tross for at fysioterapeutene sitter på mye god og viktig informasjon om hvor viktig bekkenbunnstrening er etter fødsel, opplever førsteamanuensis Merete Kolberg Tennfjord at kvinner i Norge får dårligere veiledning om dette i dag enn før. Hun setter dette i sammenheng med at sykehusene har fokus på kortere liggetid, samtidig som fysioterapeutene har færre møter med de fødende kvinnene på sykehuset enn før.  – Særlig hvis alt man gjør er at det blir delt ut en lapp i døren i farta om bekkenbunnstrening – og så kommer dette i tillegg til bekymringer om at barnet skal få nok mat, at det ikke skal oppstå infeksjoner, så vil egenomsorgen til mor komme lenger ned på listen, påpeker Tennfjord og legger til: – Og hvis inntrykket hele tiden er at mors helse ikke er viktig, vil det kanskje være noe de fødende viderefører – at man utsetter denne egenomsorgen.  Det er også derfor Norsk Fysioterapeutforbund og faggruppen for kvinnehelse jobber for at norske kvinner skal få flere møter med fysioterapeut «på programmet» i tiden etter fødsel, opplyser Tennfjord.  Advarer mot informasjon om trening etter fødsel i sosiale medier Samtidig roper hun varsku om hvor nybakte mødre går for å få informasjon – og da i stedet for å innhente profesjonell veiledning fra for eksempel fysioterapeuter.  Tennfjord sier det florerer av råd som ikke er dokumenterte fra forskning.  – For eksempel har det vært mange påstander rundt dette med delte magemuskler, hvor man har ment at man bør unngå visse treningsøvelser etter fødsel, noe som nå er motbevist i nyere forskning. Også i forbindelse med smerter under samleie er det enkelte som sier at du ikke bør trene bekkenbunnen, sier Tennfjord.  Hun understreker at det i utgangspunktet ikke er noe vitenskapelig grunnlag for å fraråde kvinner å trene bekkenbunnsmuskulaturen dersom smerter ved samleie er tilfelle. – Snarere tvert imot. Men det som er viktig er at treningen gjøres riktig og at kvinnene får veiledning. Så lenge det ikke øker symptomene, eller du får nye symptomer, er det uansett bra å trene bekkenbunnen.  Delte magemuskler: Slik kan du styrke magen etter fødsel Problemet berører også de tidvis uoppnåelige skjønnhetsidealene som noen ganger kan spres i sosiale medier.  – Man bør ikke sammenligne sin egen kropp med andres kropper. Alle har forskjellige utgangspunkt, og man kjenner ikke til historien til den man kun ser bilder av på nettet, sier Tennfjord.  Kan få mer nytelse Tennfjord forteller avslutningsvis at bekkenbunnstrening også kan være viktig for seksuallivet etter fødsel. Dette inngår i den totale helsen til mor, fysisk så vel som psykisk. – Noen rapporterer om at man øker følsomheten, og får mer nytelse. Noen kvinner har også rapportert om at de føler seg mindre «åpne» nedentil etter bekkenbunnstrening, og dermed rapportert om bedre seksualliv. Forskningen viser også at kvinner kan få bedre evne til orgasme etter bekkenbunnstrening.  Vil du lese mer om trening og sunne valg? Den nyeste utgaven av Vektklubb-magasinet har oppskrifter, inspirasjon og tips til å få en varig livsstilsendring, og kan kjøpes i vår nettbutikk (fri frakt!).

Summary: Fysioterapeut Merete Kolberg Tennfjord advarer mot feilinformasjon om trening for nybakte mødre.

Summary: Hun understreker viktigheten av bekkenbunnstrening etter fødsel for å forebygge inkontinens og organsenkning.

Summary: Riktige øvelser og tidlig oppstart av generell trening er viktig.

Summary: Norsk Fysioterapeutforbund ønsker bedre veiledning etter fødsel.


Perseus försökte få Tove Alexandersson att byta sport – till gång

I hemlighet smiddes planer på en oväntad svensk superduo i sommarens OS. Den ene: gångaren Perseus Karlström. Den andra: orienteraren Tove Alexandersson. ✓ OS 2024 i Paris: Allt om sommar-OS – datum och program Två av svensk idrotts största konditionsfenomen slår sig samman och kämpar om ett OS-guld i Paris i sommar. Visst låter det rafflande? Jag ska inte hålla er på halster: det kommer inte att ske. Men det fanns en konkret förfrågan och åtminstone en tanke på det. Det berättar Perseus Karlström, när Sportbladet når honom på utvecklingscentret i Mexico City, där han är på träningsläger.  ”Natur och skog är hennes element” I april 2023 meddelade World Athletics vilket format som gäller för OS nyinförda mixstafett: fyra sträckor á drygt tio kilometer, där mannen och kvinnan tar två var. Svensk gång saknar toppnamn på damsidan, så med 16 månader till sommarspelen behövde Karlström åtminstone försöka hitta en partner. – Det finns ingen gångdam i Sverige på den här nivån över huvud taget, så jag försökte jaga några andra konditionsidrottare. Men det var svårt. Tove Alexandersson var inte jättesugen. Natur och skog är mer hennes element, säger han. Din idé var alltså att lära henne tekniken? – Ja, det skulle vara så. Gång är extremt mycket teknik. Jag behövde någon som redan var konditionsstark, för det var så lite tid att prioriteten vore att lära ut tekniken. Hur många andra frågade du? – Vi kollade intresse generellt. Men det finns inte så många på så hög nivå. Att fråga din 66-åriga mamma Siv var poänglöst? – Haha. Precis. ”På sätt och vis korrupt” Karlström tycker att IOK hanterar gång styvmoderligt. Till Tokyo 2021 hade han tänkt dubblera på två- och femmilen, men när programmet kom insåg han det omöjliga: de två loppen hölls inom ett dygn.  Till Paris ville man ha helt jämställda tävlingar, men i stället för att lägga till en femmil på damsidan tog man bort den från herrarna. Och hittade på ett nytt format som alltså preciserades drygt ett år före OS. – Processen var löjlig och på sätt och vis korrupt. Damerna tog frågan om femmil till Cas (idrottens skiljenämnd), som delvis finansieras av IOK. För att slippa fatta beslut sköt Cas upp domen några månader till, några veckor till, några veckor till. Tills deadline passerats. Men den stora anledningen till att Cas i slutändan sa nej var att damerna inte bedömdes vara OS-atleter och inte hade med saken att göra. Nej, klart de inte var, eftersom det inte fanns någon OS-femmil.  Mästerlig i fyra olika grenar Hur påverkas dina medaljchanser av att det inte finns någon femmil? – Inte jättemycket. Tvåmilen är fortfarande min största medaljchans. Karlström har tre VM-brons och ett -silver i karriären. I OS i Japan 2021 kom han nia.  Fram till spelen i sommar är schemat späckat, med VM i Turkiet i april och EM i Rom i juni.  – Men först ska jag tävla i Kina tredje mars. Då får jag ett kvitto på var jag står. Men hittills har träningen i Mexico City gått bra, säger han. Sportbladet har sökt Tove Alexandersson, som utöver orientering också varit världsmästare i skidorientering och skyrunning. För tillfället satsar hon på skidalpinism, ny så kallad tilläggssport på OS 2026, där hon också är mästerlig. I januari vann Alexandersson världscupen.

Summary: Gångaren Perseus Karlström avslöjar hemliga planer om ett osannolik svenskt superduo med orienteraren Tove Alexandersson för sommarens OS i Paris.

Summary: Trots att planerna inte blev verklighet var tanken att Alexandersson, trots hennes preferens för natur och skog, skulle lära sig gångteknik för att tävla i ett nytt mikrostafett-format.

Summary: Karlström kritiserar IOK för hur de hanterat gångsporten och formatändringar inför OS, vilket påverkar hans chanser på en medalj.


Vesker som stiger i verdi: – Bedre investering enn Bitcoin

Disse veskene utstråler «overskudd av økonomisk og kulturell kapital». De blir også sett på som en trygg investering som stiger i verdi. Andrea Kolstad Mouritzen har 15 års erfaring innenfor fast fashion blant annet fra Arcadia Group (eier av Topshop) i London og Bestseller i Danmark, som står bak butikker som Vero Moda og Jack & Jones. I 2021 hoppet hun av fast fashion-toget og over i vintage-verdenen.  Hun grunnla konseptet Handover Copenhagen, hvor hun nøye velger ut vintageklær både nasjonalt og internasjonalt. – For ikke så lenge siden ble det å kjøpe brukt designplagg eller vesker sett på som «annenrangs-luksus». Brukte designvarer var forbeholdt dem som strebet etter noe som ellers ville være utenfor deres økonomiske muligheter, sier hun. Dette har endret seg, forteller Mouritzen:  Luksus har i mye større grad blitt tilgjengelig for alle. Merkevarer og logoer kan gjenkjennes på mils avstand. Dette har ført til at moteinteresserte strekker seg lengre for å få tak i noe helt unikt, som igjen gir grobunn for et lukrativt annenhåndsmarked for vesker, klær og tilbehør.  – Å bære en vintage designveske nå utstråler overskudd av økonomisk og kulturell kapital. Det viser at man har ressurser, tid og tillit til sin egen smak ved å velge luksus utenfor det åpenbare hvem som helst kan plukke med seg fra en butikk eller varehus, sier Mouritzen. Dette er noe modell Ada Martini Strøm er enig i.  Hun forteller at hun lenge lot seg styre av trendbildet, noe som koster mer enn det smaker. Hun mener vintage luksusshopping er bra for både lommeboken, miljøet og eget selvbilde. – Ved å handle vintage, sparer du tid og penger, samtidig som du virkelig får god stil. Det koster, men produktene har så høy kvalitet at du egentlig sparer penger fordi det kan selges videre, sier hun. Strøm har jobbet som modell i flere år for merker som Karl Lagerfeld, Commes des garcons, L’Oréal og Abercrombie & Fitch.  De siste årene har hun etablert seg som en tydelig stemme og frontfigur for bærekraftig mote og vintage.  Strøm mener at luksus fra «gamle dager» har høyere kvalitet enn det nyeste fra butikken i dag, selv om det er fra samme merkevare. – Ved å kjøpe brukt luksus får du noe unikt og flott som gir deg en spesiell stil. Håndverket og materialene er av høyere kvalitet på vintage-luksus enn luksusprodukter du kjøper ny i butikk. Alt fra skinn, stoffkvalitet, sømmer og detaljer kommer fra en tid hvor ingenting ble masseprodusert. – Dette gjør at jeg kan kjøpe brukte klær som føles helt nye. Jeg kan bruke dem i noen år og deretter selge dem videre, kanskje med fortjeneste. Det er ganske utrolig, sier hun. Når Dine Penger møter Strøm har hun på seg et par skinnstøvler fra Prada. Disse kjøpte hun i en vintagebutikk i Paris for 6000 kroner. I butikken ville de nok kostet det dobbelte, men de produseres ikke lenger på samme måte: Man må altså betale opp mot det dobbelt for et par sko av lavere kvalitet. – De er fra 90-tallet, men er fortsatt i utmerket stand. Jeg har nylig solgt et par støvler eid av kjæresten min i 10 år. De er like gode som nye, og det er mulig å selge dem videre. Mange tror at brukte sko ikke er bra. Det stemmer ikke. Det er bare å legge inn en ny såle eller to, så er du «good to go», sier Strøm. Brukt betyr ikke billig På Aker Brygge i Oslo ligger bruktbutikken Eftir.  Der selges det brukte klær og tilbehør fra verdens største motehus. Daglig leder Cecilie Ova Nielsen forteller at de bevisst har designet butikken til å stråle luksus og kvalitet. – Det er ikke lenger slik at brukt betyr billig. Hos oss handler det om ombruk. Vi selger det fremste fra internasjonale motehus. Varene du får hos oss har imidlertid levd et liv tidligere. De føles som nye, men er brukt, sier hun. Kundene er i dag stort sett kvinner, men det kommer stadig flere menn. Skattejakt er et sentralt stikkord. Kunder kommer stadig innom for å se om de finner noe som er nær umulig å få tak i andre steder. – Mange av de store motehusene har vokst seg til globale giganter. Eierne er noen av verdens rikeste mennesker. Produksjonsmetodene har endret seg. Det handler om volum. Kvaliteten på 80- og 90-tallet var høyere. Kjøper du en Prada-kjole i dag, er den langt ifra av samme kvalitet som den var for 10, 20 eller 30 år siden, sier Nielsen. Dette har ført til at spesifikke vesker, klesplagg eller tilbehør fra tiden disse merkevarene var mindre, ofte familieeide bedrifter, har blitt populære investeringsobjekter. – Det er vanskelig å spå akkurat hvordan prisene vil utvikle seg, men basert på historiske trender er det mer eller mindre garantert at verdien i hvert fall holder seg, sier Nielsen. Lengst inne i butikken står et skap med damevesker med prislapper som strekker seg over flere månedslønner.  På spørsmål om hvilken veske som stiger i verdi, er Nielsen ikke i tvil: – Chanel er en bedre investering enn Bitcoin, spør du meg. Hun begrunner det med at en veske faktisk kan brukes til noe. Hun forteller at det franske motehuset har noen av de mest ettertraktede håndveskene i verden. En begrenset produksjon gjør at prisene stiger år etter år, sier Nielsen. – Du kan ikke gå inn i en Chanel-butikk i dag og få en veske til under 100 000 kroner. Det er umulig å spå fremtiden, men basert på trenden til nå er Chanel-vesker en trygg investering som beholder verdien sin. Prisen vil stige minst like mye som Chanel setter opp prisene i butikk, sier Nielsen.  Chanel har for vane å øke prisene på håndvesker to ganger i året, ofte med over 10 prosent. Nielsen påpeker at et premiss for en vellykket veske-investering er å ta godt vare på den. Det er viktig å beholde både eske, støvposen, kvittering og annet tilbehør. Vesken må være i god stand og behandles pent for å kunne selges videre til en god pris. Ettertraktet Diana-veske Nielsen viser frem en veske fra butikken. – Denne er fra 90-tallet. Prisen den selges for nå, er betydelig høyere enn det den ble kjøpt for. Sikkert dobbelt så mye. Her er alt i takt. Den er så god som ny, ingen merker eller slitte kanter. Kjøper du en Chanel-veske og tar vare på den i noen år, kan den selges videre med en økning på sikkert 10 prosent per år. Den modellen fra Chanel «alle» vil ha er en såkalt Diana-veske. – Den er liten og ute av produksjon. Det er nok det mest ettertraktede, sier hun. Det er imidlertid ikke bare Chanel Nielsen trekker frem.  Hun mener «limited edition» er stikkordet for de som ønsker å tjene penger på vesker.  Hun viser frem en Gucci-veske til 13.000 kroner. – Denne ble produsert bare i en serie. Den er veldig spesiell, og du får ikke tak i den lenger. Det er flere store motehus som med jevne mellomrom har spesialutgivelser. Noen slår bedre an enn andre. Her må man ha kunnskap og interesse, men jeg tror du gjør lurt i å vurdere disse unike veskene som et kupp, sier hun. Nielsen trekker også frem en veske fra italienske Salvatore Ferragamo i krokodilleskinn. Den koster over 80.000 kroner.  På det internasjonale markedet kan man selge den videre for over 140.000 kroner, mener hun. – Dette er et merke som er mye mindre tilgjengelig enn andre. Det er diskret og har samtidig beholdt kvaliteten gjennom alle årene. Dette er et merke som virkelig har fått en ny giv i de siste årene. Denne modellen finner man heller ikke i butikk lenger, sier Nielsen. Når det gjelder vesker, er det imidlertid et merke som hever seg over alle andre: Hermès. – En Birkin-veske eller Kelly vil jeg påstå er de mest berømte og ettertraktede veskene i verden. Det er bortimot umulig å få tak i. Tilbudet er ekstremt begrenset, og du må ha et langt kundeforhold til Hermès for å få muligheten til å kjøpe en. Kundeforholdet er basert på at du har handlet hos dem i mange, mange år og brukt store summer. – Da kan du få tilbud om å kjøpe en. Du kan ikke velge farge eller størrelse, men må godta den du får, forteller Nielsen.  Birkin-vesken fra Hermès ble lansert i 1984 og kostet rundt 2000 dollar (rundt 20 000 kroner i dag). I dag må du ut med mellom 100.000 og 200.000 kroner for den enkleste modellen. Noen limited edition-modeller koster opp mot én million kroner. Hermès er et av de store motehusene i verden, men i motsetning til mange andre på samme størrelse, har de ikke gått på kompromiss med kvalitet. – De produserer fortsatt i Frankrike og Italia, ofte for hånd. Dette er et merke som anses å være det aller fremste innen luksus. Det tror jeg vil vedvare. Derfor er veskene deres noe av det som virkelig holder verdien, sier Nielsen. Andrea Kolstad Mouritzen påpeker at det ikke bare er håndvesker som kan øke i verdi over tid. Hun vil fremheve verdien av vintage saueskinnsjakker også kjent som shearling-jakker.  – Jeg brenner for at man ikke skal undervurdere luksusen i gode materialer og godt håndverk. Et godt eksempel her om vinteren er saueskinnsjakker fra 70-tallet. Her kan man finne helt fantastiske jakker som i dag er supertrendy, bærer med seg en historie og kan vare i generasjoner. En vintage shearling-jakke i god stand vil øke i verdi hvert år. Til sammenligning vil en nyprodusert shearling-jakke miste verdien allerede etter den første sesongen. – Jeg vil også fremme de skreddersydde vintageplaggene, gjerne fra 50-/60-tallet. Her er det ofte et imponerende øye for detaljer, funksjonalitet og materialer. Man kan finne 3-delte sett, for eksempel en jakke med matchende bukse og matchende skjørt. For maksimal utnyttelse kan man ofte snu plaggene og bruke dem på begge sider, sier Mouritzen. Er du opptatt av personlig økonomi? I magasinet Pensjon får du 100 sider om AFP, folketrygden og økonomien som pensjonist. Det kan kjøpes i dagligvarebutikker over hele landet, eller bestilles i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: Andrea Kolstad Mouritzen, grunnlegger av Handover Copenhagen og tidligere medarbeider hos Arcadia Group og Bestseller, kommenterer at kjøp av vintage designvesker og klær nå reflekterer "overflod av økonomisk og kulturell kapital".

Summary: Modell Ada Martini Strøm støtter dette synspunktet og sier at kjøp av vintage luksusartikler kan være en god investering for lommeboken, miljøet og selvbildet.

Summary: Daglig leder hos Eftir (bruktbutikk på Aker Brygge), Cecilie Ova Nielsen, mener at vintage luksusgjenstander kan være en veldig god investering, faktisk bedre enn Bitcoin i noen tilfeller.

Summary: Vesker fra merker som Chanel, Gucci, Salvatore Ferragamo og Hermès blir ansett som sikre investeringer, med verdier på opptil én million kroner.

Summary: Vintage saueskinnsjakker, også kjent som shearling-jakker, kan også øke i verdi over tid.


Fikk A på hovedoppgave skrevet med AI: – Jeg har vært kynisk som bare f...

Kunstig intelligens (AI) simulerte blant annet hele, troverdige intervjuer med personer som ikke finnes. Studenten bak hovedoppgaven fikk beste karakter. – Ja, jeg har vært kynisk som bare f, og jeg syns selvfølgelig det er uetisk. Jeg kan ta selvkritikk, sier studenten som nylig fikk A på sin hovedoppgave til en universitetsgrad. VG har valgt å holde identiteten til studenten skjult på grunn av eventuelle konsekvenser knyttet til vedkommende sitt utdanningsløp. Oppgaven inneholder blant annet fiktive intervjuer, forslag til relevant litteratur, utdrag fra akademiske tekster og sammenligninger av forskjellige, relevante teoretiske modeller og konsepter. Alt generert ved hjelp av AI. Resultatet ble opprinnelig B, men i spørsmål- og svarrunden ble karakteren hevet til A. VG har sett flere utkast av oppgaven fra forskjellige AI-verktøy, den endelige oppgaven og dokumentasjon på at besvarelsen fikk endelig karakter A. – Universitetene klarer ikke å følge utviklingen Flere norske universiteter regner nå all bruk av AI som fusk. Det mener studenten er feil måte å håndtere den nye teknologien på. – Universitetene henger etter. Vi som er unge, bruker denne teknologien og lærer oss hvordan man skal komme unna med det, uten å bli oppdaget. Universitetene klarer ikke å følge utviklingen, sier studenten til VG. I stedet, mener studenten universitetene burde finne ut hvor grensene for fusk skal gå. – Jeg lurer på hvor mange studenter før meg som har brukt akkurat de samme teoriene til sine besvarelser, sier studenten og følger opp:  – Jeg kan ha så mange egne tanker jeg bare vil, men hele fokuset ligger egentlig på den teoretiske delen. Selve forskningsdelen er så liten. Brukt AI et halvt år Studenten ble først introdusert til AI av samboeren mot slutten av fjoråret. I begynnelsen spurte samboerparet chatboter som Chat GPT om filmforslag og lignende. – Det var samboeren som viste meg tjenestene, men nå er det jeg som «eier» den interessen hjemme, sier studenten, som har forståelse for at bruk av AI oppleves urettferdig for andre studenter. – Samboeren min jobber døgnet rundt med skole, og endte opp med en dårligere karakter enn meg. Jeg skjønner at det er kjipt. På tross av det, har hen hele veien heiet på AI og min bruk av den, sier studenten.  Utviklet verktøy til oppgaven VG har sett dokumentasjon på at studenten har brukt AI til å finne frem relevante konsepter, teorier og litteratur til hovedoppgaven. I tillegg har AI-chatboten simulert hele, troverdige intervjuer med personer som ikke finnes. Noen av spørringene har generert sammendrag av akademiske tekster, og hentet ut relevante sitater – med korrekt sitering. For å få tilgang til denne typen funksjon, tok studenten direkte kontakt med utviklere bak en populær AI-bot, Jenny AI. – Jeg kom over deres AI på TikTok. Der ba de om tilbakemelding på hvordan de kunne gjøre verktøyet deres bedre. Kort tid etter, satt jeg i en videosamtale med en av utviklerne, og kom med en bestillingsliste. Deretter tok det ikke lang tid før studenten fikk tilgang til prototyper av verktøyet. Som et resultat kan Jenny AI nå blant annet brukes til å skanne databasen jstor, laste opp PDF-filer og få sammendrag med sitater og siteringer ut. – Jeg er sterkt uenig i at bruk av AI i akademia er fusk. Det handler om hvordan man bruker den, sier studenten. Et strukturelt problem Anja Salzmann er postdoktor ved Slate på Universitetet i Bergen. Hun snakker ofte offentlig om utfordringer knyttet til AI. Når VG snakker med henne, trekker hun frem at det er flere av dem vi ennå ikke kjenner til. – Det som er sikkert er at de utfordringene akselererer raskt, sier hun. Salzmann opplever at debatten rundt AI ofte går på teknologiens bruksområder. Det hun savner er bevissthet rundt hvem som eier kunnskapsgrunnlaget og infrastrukturen AI benytter seg av. – Det peker på et strukturelt problem. Grunnforskningen utføres av private selskaper, ikke offentlige institusjoner. Det betyr i prinsipp at kunnskapens eierskap har flyttet seg – fra det offentlige til det private. – Det blir et stort problem som leder til skeivfordeling av makt. Store selskaper sitter på all dataen og teknologien, i tillegg til å ha mye penger, sier hun. Når VG forteller om studenten som skrev hovedoppgave med AI er hun ikke overrasket. Ifølge henne er bruken av generativ AI allerede utbredt i privat og i arbeidslivet. Hun trekker også frem at yngre tilpasser seg ny teknologi raskere. – En av de store farene med AI-generert innhold er at det ikke er faktabasert. Modellene «hallusinerer», det må vi være klar over. Det er egentlig bare et fint ord på at teknologien spytter ut tull, sier hun. Står foran et skille Salzmann tror vi nå står foran et nytt samfunnsskille på grunn av AI. De som klarer å bruke teknologien kunnskapsbasert på en side, og de som ikke gjør det på den annen. – Jeg tror utdanningsinstitusjoner og lærere må ta en ny runde og redefinere hva informasjon og læring egentlig er, sier hun. Forskeren er bekymret for at AI representerer en trussel overfor demokratiet, borgerrettigheter, og datasikkerhet. – Med sistnevnte mener jeg at nasjonal suverenitet står i fare. Dette har Nasjonal sikkerhetsmyndighet vært advart om, og vi ser det disse farene i krigen i Ukraina. – Når vi bruker systemer som er eid av andre, må vi ta de begrensningene og risikoene som kommer med for gitt. Det nytter ikke med gode programvarer om vi ikke har eier infrastrukturen den benytter seg av. Et eksempel hadde vært en nordisk skytjeneste, sier hun.

Summary: En student skrev en hovedoppgave med hjelp av kunstig intelligens (AI) og fikk karakteren A.

Summary: Ved bruk av AI genererte studenten blant annet intervjuer med personer som ikke finnes.

Summary: Studenten mener universitetene ikke klarer å følge den teknologiske utviklingen.

Summary: Flere norske universiteter regner all bruk av AI som fusk, men studenten er uenig i dette.

Summary: Forsker Anja Salzmann bemerker at AI i all hovedsak er privateid, og at demokratiet, borgerrettigheter og nasjonal suverenitet står i fare på grunn av AI.


Iversen ville rømme på ferie før skjebnehelgen

Emil Iversens (32) snuoperasjon har gitt et drømme-utgangspunkt før VM på hjemmebane.  Veteranen vant Skandinavisk Cup søndag 3. mars etter en intens duell med Mattis Stenshagen.  Men det var nesten så han droppet de tre avgjørende rennene i Hommelvik. Uken før ble han nummer 52 på 10-kilometeren i NM. Iversen ble syk og det var noen krisedager. – Den uken var ekstrem, uten at jeg skal gå i detaljer. Det i seg selv er en liten bok. Det var ikke mange dager før Hommelvik at jeg kikket på værmeldingen i Frankrike. Jeg var på vei på ferie, sier Emil Iversen til VG. Han ville dra på stranden. – Heldigvis var det litt for tidlig på våren. Hadde det stått 30 grader og sol på værvarselet, hadde jeg rukket å dra. Men det var meldt regn. – Så jeg endte heller opp med en av de kuleste idrettsopplevelsene jeg har hatt. Seier på sprinten, 4. plass på 30 km klassisk og 8. plass på 10 km fri i Hommelvik var nok til å vinne Skandinavisk Cup sammenlagt.  Det gir en stor gevinst: Iversen er sikret friplass i alle verdenscuprenn frem til jul neste sesong. Det er et svært viktig kort i kampen om å kvalifisere seg om en av de fire nordmennene som får gå VM-øvelsene i Trondheim i 2025.  – Det er ikke ofte man får en premie som varer så lenge. Det er motivasjon i hverdagen, sier Iversen. Etter to blytunge sesonger ble han vraket til landslaget sist vår. Dermed satte han sammen «Team Ivers».  – Alle fikk en avgjørende rolle for at det skulle gå den siste uken, for det var så nære at jeg ikke kom meg dit. Lagseier, mener Iversen. Han mener mobiliseringen og gjennomføringen i Hommelvik kostet mye. – Jeg ble kvalm på mandagen. 32-åringen mener oppfølgingen nå er bedre enn på landslaget. – Alle har følt litt på at det er enten eller. Alle må bidra ganske hardt for at det skal gå, sier Iversen og bretter ut: – Ingen er med for økonomiske årsaker. Ingen får veldig god lønn. De er med fordi det er gøy, de har troen på meg og den lidenskapen smitter over slik at alle gjør litt mer enn forventet. Det gir meg energi, jeg kan ikke være dårligere. Han takker også kjæresten Bettina Burud. – Fruen har stått på ekstra de siste ukene og har nok også svelget noen kameler. Men hun har vært blid, ordnet mat og holdt styre hjemme.  Sist vår var Iversen langt nede og opererte bihullene. Han mener kontrasten er stor. – Det er to forskjellige verdener. Mars, april og mai i fjor var jeg så utrent ... Jeg gleder meg veldig til å begynne på et høyere nivå og har nå friplassen, så nå er det bare opp til meg selv og trene så jævlig bra som mulig, sier VM-mesteren på femmil fra 2021.  PS! Iversen røk ut av prologen på Drammen-sprinten og er ikke tatt ut til verdenscupen i Falun. NM del to er neste mulighet for å vise seg frem.

Summary: Emil Iversen (32) vant Skandinavisk Cup 3. mars etter intens duell med Mattis Stenshagen

Summary: Seieren sikrer friplass i alle verdenscuprenn frem til jul neste sesong

Summary: Det er et viktig kort med tanke på å kvalifisere seg til VM i Trondheim 2025

Summary: Før skjebnehelgen hadde han derimot ikke troen og ville til Frankrike


For ett år siden var Russland trussel nr. 1 i flere land. Nå er det noe helt annet.

München (Aftenposten): Verden er blitt mer egoistisk. Det mener 12.000 spurte i 12 store land. For to år siden fløy Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj til München. Der tryglet han om hjelp. Få dager senere rullet russiske stridsvogner inn over Ukrainas grenser. Denne helgen deltar igjen Zelenskyj på den årlige konferansen i München. Her møtes statsledere, sikkerhetseksperter og lobbyister til et slags supermøte. I år er bakteppet om mulig enda dystrere. I USA vil sterke krefter stanse støtten til Ukraina. Ukraina kan gå tomme for luftvern i løpet av februar ifølge the New York Times. For ett år siden var Russland ansett som fare nr. 1 i flere land. En rapport som setter tonen før møtet hver vinter, viser at folk er redd for noe helt annet nå. Dette frykter vi mest For ett år siden ble Russland sett på som den største faren i verden av fem land. Folk i Japan, Canada, USA, Tyskland og Frankrike var mest redde for hva Vladimir Putin kunne finne på. Det kom av den russiske angrepskrigen mot Ukraina. Nå ser imidlertid folk ut til å ha blitt vant med trusselen. Putin er ikke det folk frykter mest. Forfatterne bak rapporten mener det skyldes at prioriteringene til flere europeiske land har endret seg. Unntaket er briter og japanere. De anser Russland som den største trusselen. Japan har Kina på annenplass. Russland er fortsatt sett på som farligere nå enn før 2021. Fortsatt er det tre store land som anser Russland som en alliert. Det er India, Kina og Sør-Afrika. 12.000 personer i 12 land er spurt en rekke spørsmål om hva de ser på som trusler og om verden blir et farligere sted. Det folk er mest redde for nå er klimaendringer og ekstremvær. Også frykten for dataangrep, masseinnvandring som følge av krig eller endret klima og islamistisk terror har økt. Forfatterne mener det skyldes Hamas’ terrorangrep mot Israel og Israels krigføring på Gazastripen. Folk ser også mørkere på fremtiden. Mange i G7-landene mener at landene deres vil være mindre sikre og velstående om 10 år. Ifølge rapporten har frykten for en militær konflikt mellom Kina og Taiwan økt kraftig. Forfatterne bak rapporten har også spurt ukrainere om hva de kan gå med på i forhandlinger om våpenhvile. 92 prosent mener at russiske tropper må trekke seg helt ut av Ukraina. Kun 12 prosent mener det er i orden om Krym fortsatt okkuperes av Russland dersom det inngås våpenhvile. To tredjedeler av de spurte ukrainerne støtter medlemskap i Nato og EU. Det er ventet at videre støtte til Ukraina blir et viktig samtaleemne over kaffekopper i München. I tillegg står blant annet europeiske forsvar, og fred i Midtøsten på agendaen. Statsminister Jonas Gahr Støre vil delta i disse diskusjonene. Også USAs vilje til å forsvare Nato-allierte vil komme opp. Verden er blitt mer ego Presidentkandidat Donald Trump rystet europeiske statsledere forrige helg. I en tale til velgere sa han at Russland kan gjøre hva faen de vil med Nato-land som ikke oppfyller målet om å bruke to prosent av bruttonasjonalproduktet på forsvar. USAs sittende president Joe Biden mener at Trump gjør det klart at han vil la Nato-allierte i stikken. Og visepresident Kamala Harris var tydelig på at alliansen er helt sentral for å sikre global fred. Men det er ikke bare Trump som setter eget land først. Også andre land er blitt mer egoistiske. Det viser konferansens rapport. Verden er inne i en ny epoke, hvor land forsøker å skaffe seg fordeler gjennom proteksjonisme, egeninteresse og manglende vilje til samarbeid som er fordelaktig for begge parter. Alle står igjen som tapere når verden beveger seg bort fra globalt samarbeid, ifølge rapporten. Russiske og iranske diplomater og politikere er ikke invitert til München. De er ikke åpne for dialog, ifølge arrangørene. Tidligere år har konferansen vært overstrødd med hvite menn i dress. I år er det flere kvinner og deltagere fra det globale sør.

Summary: Rapporten ble presentert på den store sikkerhetskonferansen i München denne helgen.

Summary: Rapport antyder også at verden beveger seg vekk fra globalt samarbeid, til fordel for nasjonale interesser. Dette kan potensielt gjøre verden til et farligere sted.


Putin i nya utspel om kärnvapen i tv-intervju: ”Vi är redo”

Vladimir Putin gör nya utspel om kärnvapen och kallar Sveriges Natointräde för ”meningslöst” i en tv-intervju. Den sändes på onsdagsförmiddagen, men redan under natten skickade ryska medier ut flera uttalanden. – Vi är redo ur ett militärtekniskt perspektiv, säger Putin bland annat. Intervjun med Putin gjordes i Moskva på tisdagen. Den sändes i tv-kanalen Rossiya 1 och via den statliga nyhetsbyrån Ria klockan 10, lokal tid, på onsdagen. Putin frågades ut av den profilerade programledaren och propagandisten Dmitrij Kiseljov. – Nya hot från väst kräver uppdaterade bedömningar. Filmteamet är redan i Kreml. Det är en stor intervju med Rysslands president där vi kommer att beröra många ämnen, sa Kiseljov i en artikel som publicerades av Ria på tisdagskvällen. Redan under natten mot onsdagen började regimtrogna ryska medier pumpa ut artiklar med citat ur intervjun. Flera av dem handlade om kärnvapen. På Telegram sammanfattade Ria Putins uttalanden så här: ✓ Ryssland är redo för kärnvapenkrig ur ett militärtekniskt perspektiv. ✓ Rysslands kärnvapenstyrkor är modernare än andra länders. ✓ USA utvecklar sina kärnvapenstyrkor, men det betyder inte att de är redo att starta kärnvapenkrig i morgon. ✓ Om USA utför kärnvapentester kan Ryssland göra samma sak. ✓ Det har aldrig funnits ett behov att använda taktiska kärnvapen under en militär specialoperation (Rysslands officiella omskrivning av kriget i Ukraina). ✓ Ryssland är redo att använda kärnvapen om landets existens är hotad. ”Hela tiden i stridsberedskap” En rad olika artiklar på Rias hemsida under natten gav längre utdrag om hur Putin uttryckte sig. I en av dem berördes Kiseljovs fråga om Ryssland är ”redo för kärnvapenkrig”. – Ur ett militärtekniskt perspektiv är vi förstås redo. De (landets kärnvapenstyrkor, reds anm) är hela tiden med oss, hela tiden i ett tillstånd av stridsberedskap, svarar Putin. I en annan artikel konstaterar han att USA meddelat att de inte ska sända några trupper till Ukraina och jämställer det med att amerikanska soldater skulle invadera Ryssland. – Vi vet vad amerikanska trupper är på ryskt territorium, de är inkräktare. Vi kommer att betrakta det så även om de dyker upp i Ukraina. De förstår det. Putin refererar också till sitt uttalande förra månaden om att Biden vore bättre för Ryssland än Trump. – Jag har sagt att Biden är en person som representerar den traditionella politiska skolan, det är bekräftat. Där finns också, vid sidan av Biden och andra, tillräckligt med specialister på rysk-amerikanska relationer och strategisk återhållsamhet. Därför tror jag inte att allt rusar rakt på sak, men vi är redo för det, säger Putin. ”Inte ändrat strategin” Enligt en annan Ria-text får Putin frågan om Ryssland skulle vara redo att använda atombomber ”i anslutning till konflikten i Ukraina”. I sak speglar hans svar den officiella hållningen i den ryska kärnvapendoktrinen, men det finns även dagsfärska nyanser i hur han uttalar sig: – Vapen existerar för att användas. Vi har våra egna principer, säger Putin. – De säger att vi är redo att använda vapen, inklusive alla vapen, inklusive de du nämner, om det handlar om existensen av den ryska nationen, om vår suveränitet och självständighet är hotad. Allt är nedskrivet i strategin, vi har inte ändrat den, fortsätter han. ”Vi är redo” I en tredje artikel citeras Putin med orden att USA ”utvecklar sina kärnvapenstyrkor, men det betyder inte att de är redo att starta kärnvapenkrig imorgon”. I texten tillskrivs han också uttalandet att Rysslands kärnvapen är ”modernare”. – De utvecklar alla sina komponenter. Vi också. Men det betyder inte, enligt min mening, att de är redo att starta ett kärnvapenkrig. Okej, de vill, men varför göra det? Vi är redo, säger Putin enligt Ria. Inte första gången Ryska hot och utspel om kärnvapen har förekommit flera gånger under det drygt tvååriga kriget, inte minst från den förre presidenten och premiärministern Dmitrij Medvedev. Att Putin personligen uttalar sig så frekvent och detaljerat som nu hör dock inte till vanligheterna. Intervjun ska dock ses i ljuset av att det ryska presidentvalet hålls i helgen. Sveriges Natointräde: ”Meningslöst” Putin kallar också Sveriges och Finlands Natointräde för ”meningslöst”, i intervjun. – Det här är ett absolut meningslöst steg, ur synvinkeln att de vill säkra sina nationella intressen, säger han i intervjun. Putin säger samtidigt att Ryssland kommer att sätta in soldater och vapensystem längs den finska gränsen. – Vi hade inga styrkor där, nu kommer det att bli det. Det fanns inga vapensystem där, nu kommer det att finnas.

Summary: President Vladimir Putin påstår att Ryssland är redo för kärnvapenkrig och benämner Sveriges eventuella inträde i Nato som "meningslöst" i en tv-intervju.

Summary: Han ger också uttalanden om Rysslands kärnvapenberedskap, och menar att Rysslands försvar är modernare än andra länders.

Summary: Putin argumenterar för att kärnvapnen existerar för att användas, om Rysslands existens skulle hotas.


Departementer sjekker i egne rekker etter NSM-skandalen

VG har spurt alle Norges departementer om de gjør egne undersøkelser etter det som har kommet frem i NSM-saken. Svarene viser at flere departementer tar interne runder for å forsikre seg om at det ikke finnes lignende avtaler innenfor sine ansvarsområder. Over halvparten av Norges 16 departementer har svart så langt. Ingen av dem er kjent med noe som kan ligne NSMs ulovlige låneavtale. NSM er underlagt Justis- og beredskapsdepartementet. VG har spurt dem om de gjør ytterligere undersøkelser i andre etater: – Departementet har bedt underliggende virksomheter om bekreftelse på at de ikke har inngått noen form for låneavtaler med private. Dersom det er tvilstilfeller om det er inngått noen slike avtaler, skal virksomheten redegjøre for dette.  Justis- og beredskapsdepartementet understreker at det allerede er varslet en ekstern gransking av NSM-saken. – Departementet er kjent med at det i mange tilfeller gjøres brukertilpasninger av utleieobjektene, og at kostnadene knyttet til dette bakes inn i husleien. For øvrig henviser vi til Statsbygg, skriver departementets pressevakt. – Ikke noe som kan betegnes som lån Pressetalsperson for Utenriksdepartementet, Siri R. Svendsen, sier undersøkelsene underbygger deres antagelser. – Våre underliggende etater bekrefter at de ikke har noen form for låneavtaler knyttet husleieavtaler eller annen aktivitet, skriver hun i en e-post til VG. Det samme gjelder Helse- og omsorgsdepartementet, opplyser de til VG: – Tilbakemeldingene viser at våre etater ikke har noe som kan betegnes som lån, skriver departementsråd Cathrine Lofthus i Helse- og omsorgsdepartementet i en e-post til VG. Flere av departementene viser til Finansdepartementets rundskriv R-110. Dette dokumentet regulerer deres fullmakt til å inngå leieavtaler. Klima- og miljødepartementet har i tillegg bedt underliggende etater undersøke leieforhold på utstyr. – Vi har også bedt om tilbakemelding om etaten eller virksomheten har inngått avtaler av vesentlig størrelse om leie eller leasing av utstyr eller maskiner hvor avtalene omfatter noen form for lån, skriver de i en e-post til VG. Finansdepartementet: – Naturlig å ta opp temaet Tor Borgersen er kommunikasjonssjef i Finansdepartementet. Han sier at deres virksomheter har mange husleieavtaler samlet sett. Men: – Departementet er normalt bare involvert der Kommunal- og distriktsdepartementets retningslinjer tilsier at departementene skal forelegges avtalen, skriver han i en e-post. – Finansdepartementet har ingen indikasjoner på at det er inngått leieavtaler som innebærer ulovlig låneopptak i vår sektor. Ingen underliggende virksomheter har tatt kontakt med bekymring eller spørsmål i forbindelse med NSM-saken, ifølge Borgersen.  Finansdepartementet vil likevel minne etatene om gjeldende retningslinjer: – I lys av NSM-saken vil det være naturlig å ta opp temaet i den ordinære styringsdialogen med virksomhetene, skriver kommunikasjonssjefen.

Summary: NSM har inngått en ulovlig låneavtale om sine lokaler på Fornebu utenfor Oslo. Den statlige etaten har lånt 200 millioner av Norwegian Property – et eiendomsselskap eid av milliardær John Fredriksen.

Summary: Flere departementer gjør nå interne undersøkelser i lys av saken.

Summary: Dette er en viktig sak fordi den handler om hvordan offentlige midler brukes. Justisdepartementet har sagt at NSM har brutt reglene for dette.


Regjeringen øker borteboerstipendet: – Et viktig løft

ARENDAL (VG) Regjeringen vil gi rundt 600 kroner mer i måneden til elever som ikke kan bo hjemme fra høsten 2024.  – Det er et viktig løft for lik rett til utdanning for alle ved for andre år på rad å øke borteboerstipendet med 60 millioner, som betyr nær 600 kroner måneden. Det gjør en forskjell for de ganske mange i Norge som bor borte under skoletiden, sier statsminister Jonas Gahr Støre til VG.  Han og finansminister Vedum har med seg AUF-leder Astrid Hoem og Senterungdommen-leder Andrine Hanssen-Seppola, som sier saken er et viktig gjennomslag for ungdomspartiene.  – Dette har våre ungdomsorganisasjoner minnet oss om ved hver anledning, og det gjør vi nå, sier Støre.  Stipendet, som gis til elever som ikke bor hjemme mens de går på videregående skole, er i dag på 5848 kroner i måneden.  Med økingen vil man få utbetalt over 6400 kroner – men den endelige satsen vil først være klar når budsjettet legges frem i oktober, sier de.  – Har stått stille år etter år I 2022 økte regjeringspartiene i samarbeid med SV stipendet med 20 millioner kroner, og i 2023 med 57 millioner kroner.  – Borteboerstipendet har stått stille i år etter år etter år. Så økte vi det litt første året og kraftig i fjor og i år, nå er det 1500 kroner i måneden på de årene. Det er viktig, for det gir ungdommen muligheter, sier Vedum.  Forslaget innebærer at stipendet styrkes med 60 millioner kroner i statsbudsjettet utover forventet prisvekst i 2024, ifølge regjeringen. Helårseffekten av satsingen er på 120 millioner kroner i 2025. – Dette har vært viktig for oss i mange år og det har blitt foreslått på landsmøter etter landsmøter. Vi har jobbet for å få gjennomslag nettopp fordi det er så viktig for alle som må flytte for å gå på videregående skole, sier AUF-leder Astrid Hoem.  – Utrolig bra Senterungdommen-leder Andrine Hansen-Seppola sier til taket er viktig for hele distrikts-Norge.  – Dette kommer til å gjøre hverdagen til de som å flytte hjemmefra for å gå på videregående skole litt lettere. For oss i Senterungdommen er det også et viktig skritt mot at det skal være gratis å gå på videregående skole i Norge, og vi synes det er utrolig bra at regjeringen fortsetter satsingen fra i fjor.  Borteboerstipendet gis ikke til alle elever som har lyst til å bo for seg selv – man kan få det i ti måneder hvis et av følgende vilkår er oppfylt gjennom hele skoleåret: • Det er mer enn 40 km mellom hjem og skole.
• Det tar mer enn tre timer om dagen å reise til og fra skolen.
• Det er særlige forhold i hjemmet som gjør at eleven ikke kan bo  Stipendet skal bidra til lik mulighet til utdanning, men det er basert på at det fortsatt er foreldre som har plikt til å forsørge barna mens de går på skolen.

Summary: Regjeringen vil øke borteboerstipendet med 60 millioner kroner fra høsten 2024, noe som gir elever som ikke kan bo hjemme en økning på nær 600 kroner per måned.

Summary: Saken har vært viktig for AUF og Senterungdommen

Summary: Stipendet er i dag på 5848 kroner per måned. Etter økningen vil det være over 6400 kroner, men den endelige satsen vil bli annonsert når budsjettet legges frem i oktober.


Brutalt knockouttap for Torres i New York

Bernard Angelo Torres (27) tapte mot Bruce Carrington (26) etter en voldsom knockout i siste sekund av fjerde runde.   Det er nordmannens første knockoutnederlag, men han var fullt på høyde med sin profilerte motstander i åpningen av kampen. De tre første rundene var jevne, og Carrington slet med southpaw-stilen til Torres.  Men to minutter og 59 sekunder i fjerde runde var det over – ett sekund før gongongen skulle gått.  Carrington, kåret til «årets prospekt» av Ring Magazine i 2023, traff med en voldsom høyre som sendte 27-åringen fra Gran i Hadeland ned.  Avgjørelsen kom helt på tampen av en runde der Carrington så ut til å være i ferd med å ta over kampen.  Boksestevnet ble sendt direkte på VG+ Sport - se det i opptak her! Det så fryktelig brutalt ut og Torres ble liggende med ansiktet ned i kanvasen. Dommeren stoppet det hele umiddelbart. Torres var heldigvis raskt oppe igjen og fikk hjelp av teamet sitt før Carrington kom bort og takket for kampen.  Manager Roar Sørum understreker til VG at Torres har det bra etter knockoutsmellen og at medisinsk personale i arenaen følger ham opp.  – Han blir et nummer for liten mot en veldig god bokser, og skal ha for at han virkelig prøver. Han var inne i kampen, men litt slurv med forsvaret på dette nivået får dessverre slike konsekvenser, sier Roar Sørum og legger til: – Vi får gjøre en evaluering når den verste skuffelsen har lagt seg. Seierherren Carrington oppsummerte det avgjørende øyeblikket slik:  – Han lente seg nærmest inn i slaget som traff på riktig sted. Men han var en tøff motstander, og en skikkelig bra fyr. Fotarbeidet hans, hvordan han fant vinkler og kom seg unna visse situasjoner – vi var forberedt på alt, oppsummerte Carrington da han ble intervjuet oppe i ringen.  Amerikaneren er nå ubeseiret på sine 11 proffkamper, og syv av dem har vært på knockout. Torres hadde 18 seirer og ett poengtap før nattens oppgjør som ble arrangert av Top Rank Boxing i selveste Madison Square Garden - en av verdens mest berømte idrettsarenaer.  Carrington kunne fornøyd posere med de tre mindre titlene som var i potten i fjærvekt-oppgjøret stipulert til ti runder. De interkontinentale titlene til IBF og WBO er viktige i forhold til fremtidig ranking. For Torres ville det åpnet store dører med en seier i New York, men begge hans to tap har kommet i USA etter at han tapte på poeng i Atlantic City i september 2022. Siden da har han vunnet to kamper på imponerende vis i Chateau Neuf, og Torres skal etter planen møte Yeison Juarez fra Venezuela i Oslo i april. Den kampen blir neppe noe av ettersom nordmannen trolig må i åtte ukers karantene som følge av knockoutsmellen.  PS! Torres hadde velkjente Jacob «Stitch» Duran som «cutman». Han har jobbet for en rekke store boksere og i MMA-organisasjonen UFC. Han har også spilt i flere Rocky-filmer.

Summary: Bernard Angelo Torres (27) tapte mot Bruce Carrington (26) etter en knockout i siste sekund av fjerde runde

Summary: Kampen fant sted i Madison Square Garden i New York

Summary: Dette var Torres' første knockoutnederlag og hans andre tap i USA

Summary: Torres skal etter planen møte Yeison Juarez i april, men dette kan bli påvirket av knockoutsmellen


Vedum stenger døren for SV. – Slutt med stolleken, svarer SV-lederen.

– En regjering av Senterpartiet og Ap er det styringsdyktige alternativet vi også ønsker oss i fortsettelsen. Det sier Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum. I en e-post til Aftenposten skriver Vedum rett ut at «han ikke ønsker at hverken SV eller MDG skal inn i regjering». Lørdag og søndag møtes 130 Ap-topper på Gardermoen for å diskutere hva som gikk galt og førte til katastrofevalget. Medlem av Aps sentralstyre og tidligere byrådsleder, Raymond Johansen, er ikke i tvil om hva som må til for å snu trenden:  Ap må gjenopplive det rødgrønne regjeringsprosjektet Ap-SV-Sp. Det førte til valgseier for Stoltenberg-regjeringen i 2005 og 2009. – SV må med, og deler av MDG må med. Det sier Johansen i «Podkast uten portefølje» fra kommunikasjonsbyrået Kruse Larsen. Johansen peker også på at dagens Ap-Sp-regjering har en slagside mot distriktene. Det lider Oslo og de andre byene under. – Det som ble løftet frem som de viktigste sakene ble sett på som tradisjonelle, distriktspolitiske saker. Der har vi slitt litt, med regjeringen, rett og slett, sier han. Aps bypolitikere har derfor måttet sette sin lit til at SV sikrer gjennomslag for typiske bysaker som barnevern og kollektivtrafikk. – Det var noen ganger litt spesielt, forteller Johansen. Sp står fast Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum hamret gjennom flere år før valget i 2021 fast at partiet gikk til valg for en Sp-Ap basert regjering. Der står Vedum og Sp fortsatt: – Vi mener en regjering av Senterpartiet og Ap er den beste for å ta Norge trygt gjennom den krevende tiden vi står ovenfor. Vi har et felles mål om er sterkt forsvar, god beredskap, en ansvarlig økonomisk politikk og gode tjenester i hele Norge.  – Det er dette styringsdyktige alternativet vi også ønsker oss i fortsettelsen, skriver Vedum i en e-post. I dag har SV en rolle som politisk nærstående til Støre-regjeringen: De er den «foretrukne budsjettpartner». Det betyr at regjeringen har bundet seg til å forhandle frem et budsjett alle de tre partiene kan stå bak. – Når vi skal lage statsbudsjett for Norge, som er det viktigste styringsdokumentet, da er det liksom greit å samarbeide. Da er det bare regjering som mangler, men jeg innser at det må jobbes frem. Det ble ikke i det hele tatt jobbet med frem mot 2021, sier Johansen i podkasten. – SV klar for makt SV-leder Kirsti Bergstø svarer at «SV har hele tiden vært klare for regjeringsmakt og ansvar». – Men det må være et politisk grunnlag for det. Det er politikken og ikke posisjonene som er avgjørende. SVs dør står åpen og vi er klare til å forhandle om et regjeringsgrunnlag når som helst, sier Bergstø. SVs krav er at partiene må starte med blanke ark. SV vil kreve en ny kurs for omfordeling, kamp mot forskjeller, sterkere fellesskap og for miljøet.  Bergstø synes Sps avvisning er rar så lenge SV er nærmest Sp i sakene de fremhevet som viktigst i valget: Styring av kraften, nærhet til sykehus og å snu sentraliseringen. – Det ser ikke ut til å være så viktig når det kommer til stykket, sier hun. – Politisk stollek Bergstø mener det er «lite sannsynlig med forhandlinger før neste valg». Tiden fremover vil hun bruke til rødgrønn samling. – I stedet for å lukke dørene for hverandre, og drive med politisk stollek, må vi heller søke sammen finne enighet om retning for landet. – Så må Sp slutte å utelukke SV. Ap og Sp må slutte å utelukke  Rødt og MDG, og Rødt og MDG må slutte å utelukke seg selv, sier Bergstø.  LO og Kolberg enig Tidligere har både LO-leder Peggy Hessen Følsvik og tidligere Ap-sekretær Martin Kolberg tatt til orde for at SV må inn i regjeringen.  – Trygg økonomisk styring og flertallsregjering er politisk medisin mot krise. For LO har det hele tiden vært et mål å få en rødgrønn flertallsregjering bestående av Ap, Sp og SV, sa Følsvik på LO-kongressen i fjor. Men heller ikke denne gang ser det ut til å bli noe mer enn fjern drøm. Når Ap-toppene samles for å stake ut en ny kurs mot valgseier i 2025, vil spørsmålet om samarbeide komme opp. Etter valget har partimedlemmene sagt sitt om årsaken til nederlaget.  Det munnet ut i en havarirapport som diskuteres i helgen. – Bekymring for egen og landets økonomi var den viktigste saken i valget. Vi erkjenner at tiltakene fra regjeringen ikke var tilstrekkelig for utryggheten folk kjente på. Vi har ikke lykkes i å skape trygghet i en tid mange føler uro, oppsummerte Ap-sekretær Kjersti Stenseng til Aftenposten.

Summary: Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum vil ha en regjering kun med Sp og Ap. Han vil ikke ta med SV eller MDG.

Summary: Raymond Johansen fra Ap mener derimot at SV og deler av MDG må med for å styrke Ap og rødgrønn side.

Summary: SV-leder Kirsti Bergstø er åpen for regjeringsmakt, men mener den må ha et nytt politisk grunnlag. Hun ber Ap, Sp, MDG og Rødt om å søke enighet istedenfor å utelukke hverandre.


Romina Pourmokhtari drar nu ännu en vals

Efter ledarsidans avslöjande om att Romina Pourmokhtari (L) medvetet duckar medier som Land och Lantbruk, Dagens ETC och Aktuell Hållbarhet krävde riksdagsledamoten Elin Söderberg (MP) svar från klimat- och miljöministen. Pourmokhtari svarade Söderberg den 14 februari:

”Som klimat- och miljöminister får jag varje vecka flera intervjuförfrågningar från både svenska och internationella medier. För att hinna sköta mina åtaganden som statsråd, med de möten och resor som det innebär, måste jag tacka nej till en del av dem.  Jag och min stab har dock daglig kontakt med medierna. Därtill finns det möjlighet för journalister att ställa frågor på de pressträffar regeringen bjuder in till i samband med större politiska beslut” Först och främst: jag förstår att Romina Pourmokhtari har mycket att göra. Men det har tidigare klimat- och miljöministrar också haft. De har – som Aktuell Hållbarhet själva konstaterat – alltid haft tid att prata med bland annat Aktuell Hållbarhet. Att Pourmokhtari inte kunnat avvara en halvtimme för en intervju med nämnda tidningar, efter ett och ett halvt år som minister, känns inte särskilt trovärdigt. Dessutom är Pourmokhtaris svar till Söderberg något helt annat än vad det var i hennes privata konversation med  Gurgîn Bakirciouglu. Där erkänner hon att hon med flit duckar vissa journalister. Att Romina Pourmokhtari har kontakt med medier varje dag stämmer säkert. Men att det är samma medier är en helt annat fråga. Och det är faktiskt där kritiken ligger. Men den frågan duckar Pourmokhtari. Igen. Den liberala ministern säger att det även finns möjligheter att ställa frågor på regeringens presskonferenser. Det är en sanning med modifikation.  Aktuell Hållbarhet avslöjade nyligen att en presskonferens om skogen, där EU-kommissionens ordförande Ursula Von der Leyen medverkade, var riggad. Det var bara tre medier som fick komma till tals, och de hade kontaktats på förhand.  Sedan ska det även tilläggas att en journalist sällan får möjlighet att ställa mer än två frågor på en presskonferens.  Det finns även en annan pikant detalj i den här medieröran.  För några veckor sedan publicerade Financial Times en Stockholmsguide med klimat- och miljöministern, något ledarsidans Jonna Sima skrivit om. Ministern fick då beskriva sina favoritplatser i Stockholm, och nämner bland annat några barer och klubbar. Pourmokhtari avslutar intervjun med att säga att hon brukar smita ut och dansa där på nätterna, utan att hennes Säpo-vakter vet om det. Svaret tog spinn i traditionella och sociala medier.  Smiter ministern iväg från Säpo? För att klubba? Snart dementerade Pourmokhtaris pressekreterare uttalandet. Pourmokhtari hade sagt det hela med “glimten i ögat”. Okej, jag fattar. Det 28-åriga statsrådet ville jobba på sin image. Hon vill, likt Finlands före detta statsminister Sanna Marin, framstå som en hipp politiker.  Missförstå mig rätt, jag hoppas att Pourmokhtari är ute och dansar ibland. Ministrar förtjänar också att ha kul.  Det är inte dansandet som är problemet här, det är själva intervjun. Klimat- och miljöministern tar sig tid att prata om utelivet i Stockholm, samtidigt som hon säger sig ha för ont om tid att möta klimatjournalister. Trots att vi befinner oss mitt i en klimatkris.  Tänk om följande situation hade skett med Sveriges försvarsminister, Pål Jonson (M).  Hade man accepterat, när det är krig i Europa, att han duckar intervjuer med journalister som är experter på säkerhetsfrågor? Samtidigt som han i andra medier säger sig smyga ut på nätterna för att festa på Spy Bar? Nej, precis. Därför går Pourmokhtaris duckande inte att försvara. Hur många valser hon än drar. –
Fotnot: Romina Pourmokhtari har även undvikit SVT-programmet 30 minuter. Programledaren Anders Holmberg gjorde nyligen en video på sociala medier där han uppmanade statsrådet att ställa upp i programmet.  Den 10 februari twittrade Pourmokhtaris pressekreterare att ministern nu ska vara med i programmet ”någon gång under våren”. Däremot har varken Holmberg eller SVT fått någon information om detta.

Summary: Klimat- och miljöminister Romina Pourmokhtari (L) anklagas för att undvika intervjuer om klimatfrågor, trots att hon har tid att diskutera Stockholms nattliv i andra medier.

Summary: När hon ställs till svars av Elin Södergren (MP) undviker Pourmokhtari att svara på kärnfrågan.

Summary: Aftonbladet ledarsida menar att ministerns beteende, mitt i en klimatkris, är oacceptabelt. Man hade aldrig godtagit ett sådant beteende från exempelvis försvarsminister Pål Jonsson (M).


Sophie Michot møter single menn som bare vil feste. Forskere ser en urovekkende trend.

PARIS (Aftenposten): Få menn innfrir forventningene til Sophie Michot. Det 29-åringen ikke har vært klar over, er at en skjevhet påvirker sjekkemarkedet hennes. Langt flere kvinner enn menn tar nemlig høyere utdanning i mange europeiske land og USA. Det gjør det vanskeligere for kvinner som Sophie Michot å finne seg en partner. Samtidig ser forskere en annen urovekkende trend. Hvorfor var kollegene fortsatt single? Forfatter Jon Birger så rundt seg på arbeidsplassen. De mannlige kollegene var enten gift eller i forhold. Men nesten alle de flotte, kvinnelige kollegene var single. Og de hadde skrekkhistorier fra sjekkemarkedet. Det resulterte i boken Date-onomics: How Dating Became a Lopsided Number Game. I aldersgruppen 22 til 39 år er det rundt 3 millioner flere kvinner enn menn med høyere utdanning i USA. Gapet har økt litt fra år til år. Det gjør det også flere steder i Europa, ifølge tall fra Verdensbanken.  I boken analyserer Birger hvilke konsekvenser det får for sjekkemarkedet. Sett over tjue år har andelen kvinner i høyere utdanning holdt seg stabil i Norge, ifølge Institutt for samfunnsforskning. For de som går masternivå eller høyere, har kvinneandelen økt. Vil ha en mann som vet hva han vil Sophie Michot har en dobbel mastergrad og har ansvar for bærekraftsstrategien til et stort fransk selskap. Da moren spurte om hun var blitt for kravstor, var hun tydelig: – Jeg vil ikke kaste bort energien min på en mann som ikke vet hva han vil, sier Michot. Kan ikke klandre kvinner På telefon fra New York forteller forsker Jon Birger at det ikke hadde vært noe problem, hadde kvinner vært mer åpne for å date på tvers av utdanningsnivå. Det samme finner professor Marcia Inhorn ved universitet Yale, i intervju med over hundre single, høyt utdannede kvinner. Inhorn forteller at mange av kvinnene trodde de var for kresne og derfor ikke fant en partner. – Forskningen min viser at du ikke kan klandre kvinnene for å være uten partner. Hun mener det er et sosialt fenomen som blir et demografisk problem. Hun forklarer det slik: Mange kvinner er oppdratt til å lete etter en partner som er like godt utdannet og like vellykket som dem selv. Menn er i større grad opplært til at de kan finne seg noen med lik eller lavere utdanning. Flere opplevde også at menn ble skremt hvis kvinnene var mer vellykkede, ifølge Inhorn. Men det er også mulig å snu på problemet: Menn kan ende opp som dobbelt tapere, både i arbeidslivet og på sjekkemarkedet. Tøffere for kvinner med utdanning Birger henviser også til forskning som viser at når det er flere menn enn kvinner tilgjengelig, så preges sjekkekulturen av mer monogami – det å ha en partner. Når kvinner er i overtall, blir det mindre monogami. Noe ubalansen i høyere utdanning kan føre til. Slik blir sjekkemarkedet tøffere for mange kvinner, mens menn med høyere utdanning har et hav av valgmuligheter, ifølge forfatteren. Inhorn fant også at kvinner møter på en annen utfordring: Peter Pan-syndromet. Slo opp med typen Det er menn som kun ønsker å ha det gøy uten forpliktelser. – Mange hverken ønsker eller er klare til å gå inn i langsiktige forhold, eller å få barn, sier hun. Hvorfor menn i større grad ikke er klare til å forplikte seg, har hun ikke noe svar på. Belgiske Kimberley Watt (35) har en doktorgrad i egyptologi fra det prestisjetunge universitet Cambridge i Storbritannia. Hun har vært singel i flere år og forteller at hun har møtt en rekke menn som ikke ville forplikte seg. – Det tok lang tid å innse at de ikke brydde seg om å ha en relasjon, forteller hun til Aftenposten. I en undersøkelse som ble publisert i fjor, har forsker Daniel Cox intervjuet en rekke menn og kvinner. Resultatene er nedslående, ifølge Cox. Mennene virket å ha en relativt «begrenset evne og vilje til å være emosjonelt tilgjengelige» når de datet. Michot har en profil på datingappen Hinge. – Selv om de er i midten av trettiårene og single, så er de ikke emosjonelt tilgjengelige. For ett år siden slo Michot opp med kjæresten. Da hadde de vært sammen, av og på, i fire år. Hun opplevde at han ikke var interessert i å bygge videre på forholdet deres. Derfor gjorde hun det slutt. Finnes det en løsning? I sin første bok argumenterer Birger for at kjønnsubalansen i høyere utdanning må utjevnes. Samtidig understreker han at det ikke er kritikk av mer praktiske arbeidsyrker. – Å ha en grad avgjør ikke om du blir en god partner. Det er nok mange fæle ektemenn med doktorgrad og mange fantastiske ektemenn som er rørleggere. I Norge er det satt ned et mannsutvalg. Det skal blant annet se på hvordan man kan få flere menn til å velge kvinnedominerte utdanninger og yrker. De skal også se på hvorfor andelen menn uten barn har økt de siste årene, og om barnløsheten er frivillig eller ufrivillig. Å tette gapet i høyere utdanning løser ikke nødvendigvis datingproblemene til kvinner, ifølge Birger. Han kommer med to råd: Hva synes Michot om rådene? – Min første kjæreste var maler, og grunnla sin egen bedrift. Det handler ikke om yrket, men om ambisjoner for min del. Men hun innrømmer: – Jeg liker en viss type livsstil med reising, restauranter og klær som betyr at man har litt penger, sier hun og ler. Nylig takket hun ja til å gå på stevnemøte med en fremmed, arrangert av en felles venn. – Det hjelper jo ikke å bare sitte på sofaen, sier Michot, som fortsatt er sikker på at hun en dag kommer til å bli gift.

Summary: I USA og Europa tar flere kvinner enn menn høyere utdanning. Dette skaper ubalanse i sjekkemarkedet. Menn med høyere utdanning har mange valg, mens kvinner sliter.

Summary: Kvinner er ofte mer opptatt av å finne en partner med lik utdanning og jobb. Menn er mer åpne for å date kvinner med lavere utdanning.


Lægreid og Christiansen harselerte med vådeskuddet – sjefen er kritisk

LYGNA (VG) Tiden er moden for å spøke litt med en alvorlig episode, mener Sturla Holm Lægreid og Vetle Sjåstad Christiansen. Tjaaa, sier landslagssjefen. – Man må ha humor på sånt nå. Jeg mener det er et godt tegn på at man er ferdig med det, at man våger å tulle med det. Selv våget jeg meg ut på humorfronten innad i laget, og når det også tulles med i sosiale medier, er det et tegn på at vi er ferdig med det, sier Sturla Holm Lægreid til VG på Lygna. Før jul fyrte han av et vådeskudd under tørrtrening mellom konkurranser. Det gjorde at han fikk startnekt i neste renn, og han sto gråtende på NRK og fortalte om den alvorlige hendelsen. I tillegg har det norske landslaget fått både bot og pålegg om våpenkurs etter hendelsen. Det melder NRK. Men i sosiale medier tyder det på at laget har gått videre.  «Legg fra deg den børsa innendørs du ...» skrev Vetle Sjåstad Christiansen på dette bildet Lægreid la ut til sine drøyt 65.000 følgere på Instagram. «Lurt, skulle tro jeg hadde lært litt til nå», svarte Lægreid. – Tiden er vel moden for å kunne sende stikk på tross av alvorligheten bak episoden. Jeg er kjent for å bruke humor som verktøy for å komme seg gjennom hverdagen. Et fortjent lite stikk, sier Sjåstad Christiansen.  Han trekker paralleller til NRK-serien «Gauteshow», som har fått både ros og kritikk for å sprenge grensene for hva man kan tulle med.  – Det er ikke noe man kan kanskje burde tulle med, med tanke på hvor alvorlig det er, men når alvorligheten har satt seg, burde det være mulig å tulle med det. Jeg tror folk skjønner konteksten, og tror ikke folk tror jeg tok veldig lett på det vådeskuddet, sier Lægreid. Han tok heller ikke lett på sprintbronsen i fjorårets VM: Landslagssjef Per Arne Botnan understreker at de tar våpen og ammunisjon på største alvor, og mener akkurat denne humoren kan holdes innenfor lagets fire vegger. – Det trenger man ikke holde på med, sier Botnan da VG forteller om Instagram-dialogen. Han er veldig opptatt av å understreke hvor alvorlig Norges skiskytterforbund tar hendelsen. – Er dette egentlig greit å tulle med, Vetle? – Det synes jeg absolutt det er. Hvis man ikke kan spøke om ting, da tror jeg vi har gravd oss langt ned et sted vi ikke bør være. Uavhengig av alvorligheten, synes jeg man skal bruke humor til å komme over det. Men det er klart: Alle vitser er ikke like gode for samtlige, sier Geilo-løperen. Botnan er for øvrig uenig i at de blir sanksjonert på den måten de blir, og tror det virker mot sin hensikt – ettersom han tror det fører til at lag ikke vil fortelle om disse hendelsene om de blir sanksjonert på denne måten.

Summary: Skiskytterne Sturla Holm Lægreid og Vetle Sjåstad Christiansen spøker om tidligere vådeskudd-hendelse på sosiale medier

Summary: Lægreid fikk startnekt og laget fikk bot samt pålegg om våpenkurs etter episode før jul

Summary: Landslagssjef Per Arne Botnan mener denne typen humor bør holdes innenfor lagets fire vegger

Summary: VM i skiskyting 2024 starter onsdag med blandet stafett i Tsjekkia, Nove Mesto


I fire år har diskusjonen om Oslos samiske navn rast. Nå har kommunen endelig bestemt seg.

Men navnestriden er ennå ikke i mål. Først skal det på høring. Historien om det nye navnet kan dateres tilbake til februar 2019. Da ba Sametinget Oslo kommune om å starte arbeidet med å finne et samisk navn på hovedstaden. Siden da har det sittende byrådet diskutert, drøftet og nå endelig kommet frem til et forslag: Oslove. Mange vil nok også assosiere ordet med kjærlighetsbetegnelsen og emneknaggen #Oslove, som mange begynte å bruke etter terrorangrepene 22. juli. Men den samiske uttalelsen legger trykk både på første og siste stavelse. Lang og kronglete prosess Å skulle vedta et samisk stedsnavn på byen og kommunen Oslo har tatt tid. Mange instanser skal si sitt. Navnet skal vedtas av bystyret, mens selve kommunenavnet skal søkes om til Kommunal- og distriktsdepartementet (KDD). Til slutt sto det mellom forslaget som nå er på bordet, Oslove, eller at Oslo skulle hete Oslo både på norsk og samisk.  I flere år er det diskutert om Oslove faktisk var et reelt alternativ. I 2021 fant Sametingets stedsnavnstjeneste, som gir veiledning om samiske stedsnavn, ikke grunnlag for å anbefale navnet. De slo fast at kildene på at Oslo har hatt et en navnetradisjon for Oslove var mangelfulle. De foreslo heller å bruke Oslo som navn, og ulike samiske varianter av «kommune». Det vekket stort engasjement i samiske miljøer, som pekte på at Oslove i lang tid er blitt brukt som stedsnavn på sørsamisk. Uenighetene førte til at kommunen har holdt flere konsultasjonsmøter med representanter for de samiske organisasjonene. – Det er en omstendig prosess å foreslå et navn på hovedstaden og ikke noe vi bare kan gjøre over bordet, sier byråd for kultur, idrett og frivillighet i Oslo, Omar Samy Gamal (SV). Må på høring Men den endelige avgjørelsen er fortsatt ikke tatt. Oslove er så langt kun et forslag. Nå sendes det ut på høring, før det blir lagt frem for bystyret om noen måneder. Byråd Gamal sier at fordi navnet skal vare «for all evighet», har det vært viktig å ha en tett og god dialog med den samiske befolkningen i Oslo. Flere av de samiske organisasjonene og representantene som har vært med på arbeidet, er fornøyde med navneforslaget. – Det å synliggjøre navnene i tillegg til de norske, har for mange vært en sår og vanskelig prosess. Oslo som hovedstad går nå foran som et veldig godt eksempel, sier Tor Gunnar Nystad, representant fra Oslo Sameforening.  – En viktig anerkjennelse – Det har vært viktig for oss å lytte til den samiske befolkningen i Oslo. De har vært tydelige på hva som har vært viktig, sier byråd Gamal. Ann Finbog fra Samefolkets Parti forteller at både det organiserte og uorganiserte samiske miljøet har hatt en god dialog – og at det har vært viktig å lande på navnet i enighet.  – Det samiske folket har gått gjennom en hard fornorskningsprosess, og det er viktig at en anerkjennelse er på vei, forteller hun. Mikkel Berg-Nordlie fra Samisk Foreldrenettverk trekker også frem viktigheten av enigheten: – Hele det organiserte samiske miljøet har diskutert og kommet frem til en enighet som gjør vi at vi står sammen om dette lokalt. Det har en stor verdi, sier han og legger til at kommunen og det samiske miljøet kan gi seg selv en klapp på skulderen.

Summary: Byrådet i Oslo har foreslått "Oslove" som det samiske navnet på hovedstaden. Det uttales med trykk på første og siste stavelse og ordet har opprinnelse i sørsamisk.

Summary: Forslaget skal nå ut på høring og deretter avgjøres av bystyret og kommunaldepartementet.

Summary: Navnestriden startet i 2019, og det har vært langvarige diskusjoner mellom samiske organisasjoner og kommunale myndigheter om valg av navn.


Rekordtall når kreftsyke «Svennis» leder Liverpools legendelag

– Liverpool er fantastisk, og Liverpool vil alltid være fantastisk, sier Sven-Göran Eriksson (76) før legendekampen. Det svenske trenerikonet har uttalt at drømmen alltid har vært å være Liverpool-manager. Lørdag klokken 16 får «Svennis» oppfylt drømmen sin når tidligere Liverpool- og Ajax-legender møtes på Anfield.  – Jeg trodde det var en fleip da jeg ble spurt, sier han på pressekonferansen. Ifølge Liverpool Echo er det utsolgt – hele 59.655 vil være til stede. Aldri har det vært så mange tilskuere på «Liverpool Legends» foregående syv kamper, skriver lokalavisen. Den svenske trenerlegenden har kreft i bukspyttkjertelen, og 76-åringen har sagt han ikke har lenge igjen. – Jeg vet jo at i beste fall har jeg ett år, i verste fall mindre, eller i beste fall kanskje enda lengre, sa han til svenske P1 på nyåret. På en pressekonferanse fredag sier «Svennis» at han måtte takke nei til en invitasjon fra det engelske fotballforbundet – som var å se privatlandskampen England – Brasil. Kampene er samme dag. I stedet for skal han lede spillere som Steven Gerrard og Fernando Torres fra sidelinjen – samme plass som Liverpool-manager Jürgen Klopp har stått siden 2015. Gerrard var landslagsstjerne da Eriksson var engelsk landslagssjef fra 2001 til 2006. Han savner trenerlivet: – Jeg skulle lyve om jeg sa noe annet, men jeg innser at jeg er blitt for gammel. Den tiden er over. Eller, nesten over. Dette blir min siste kamp. Svensken synes det er overraskende at Klopp forlater Liverpool etter sesongen.  Men han sparte ikke på lovordene om tyskeren.  I tillegg til lørdagens legendekamp, har Klopp nemlig spurt Eriksson om han vil lede det ordentlige Liverpool-laget under en treningsøkt i fremtiden. – Jeg har ikke snakket med ham, men det er veldig, veldig hyggelig av ham å invitere meg. – Han gjør en fantastisk jobb. Jeg synes det er trist at han er ferdig. Liverpool har en strålende manager for øyeblikket. – Liverpool er fantastisk, og Liverpool vil alltid være fantastisk. Selv i fremtiden, når man ser på de unge spillerne. 76-åringen tror Liverpool vinner Premier League i konkurranse mot Arsenal og Manchester City. – De spiller veldig bra fotball. Unge spillere som kommer i laget, spillere jeg aldri har sett. Plutselig blir de brukt i veldig viktige kamper i tillegg. Du trenger mye mot for å gjøre det. Det er hyggelig å se det.

Summary: Lørdag klokken 16.00 er det Liverpools legendelag mot Ajax’ legender.

Summary: Trenerlegenden Sven-Göran Eriksson skal stå på sidelinjen og lede Liverpool.

Summary: Eriksson er kreftsyk og har ikke lenge igjen å leve.

Summary: Han snakker på pressekonferansen fredag varmt om Liverpool og deres manager Jürgen Klopp.