Pågrepet av tungt bevæpnet politi -  tidligere dømt for å true politiet med hagle

For syv år siden ble den nå drapssiktede 30-åringen dømt for å true politiet. Da lå han på sengen og rettet en ladd hagle mot en politibetjent. Onsdag ble han pågrepet og siktet for drapet på Jonas Aarseth Henriksen (30). Da politiet gikk til aksjon mot huset hans i 07.30-tiden på morgenen, hadde de med seg støtte fra nasjonale bistandsenheter og flere politidistrikt.  Et vitne har fortalt VG at politiet brukte skjold og var tungt bevæpnet på adressen til siktede. Politiinspektør Odd Skei Kostveit sa på en pressekonferanse at pågripelsen gikk rolig for seg.  – Hvorfor ba dere om bistand? – Det er fordi vi forsøker å ha så høy sikkerhet som mulig rundt en sånn pågripelse. I denne saken som dreier seg om et drap, så er vi opptatt av at dette skal skje så trygt som mulig for alle involverte. Både for våre mannskaper, de som skal pågripes og eventuelle andre i område, sier politiinspektør Kostveit. – Har det noe å gjøre med med at personen som ble pågrepet har truet politiet før? – Vi kjenner jo til de siktede og gjør undersøkelser rundt deres tidligere saker. Det er også en del av vurderingen, ifølge Kostveit. – Var dere redd for at han kunne åpne ild? – Det kan jeg ikke kommentere. Det blir for dramatisk.  – Var det noe med hans historikk at dere valgte å be om bistand? – Hans tidligere saker som han har vært etterforsket for er en del av bakgrunnen, sier Kostveit. Mannens forsvarer sier han ikke har fått snakket med sin klient enda, så det ikke klart hvordan han stiller seg til siktelsen.  Truet politibetjent med hagle I oktober 2016 ble 30-åringen dømt for å ha siktet på politiet med en ladd hagle. Politiet var i boligen hans i august samme år for en ransakelse etter et tyveri.  Ifølge dommen fikk politiet kontakt med 30-åringen gjennom et vindu, før de tok seg inn i boligen. Da politibetjenten tok seg inn i soverommet, lå den nå drapssiktede mannen på sengen med en ladd hagle rettet mot ham, ifølge dommen. Tiltalte skal ha ropt «stopp». Politibetjenten varslet kollegene på stedet, før de løp ut av huset. 30-åringen kom seg også ut av huset og kjørte omkring en kilometer lenger bort, før han tok seg inn i skogen med hagla og en bag med patroner.  Han ble pågrepet over fem timer senere etter en stor politiaksjon. 30-åringen erkjente de faktiske forholdene, ifølge dommen. Dommen ble ikke anket. Dette sa politiet om pågripelsen onsdag: Fikk fengselsdom Ifølge dommen anskaffet 30-åringen haglen med hensikt å bruke den mot politiet.  Selv oppga 30-åringen at han anskaffet våpenet av andre grunner. Den nå drapssiktede mannen ble dømt på en rekke punkter, blant annet for å true offentlige tjenestepersoner, bruk av narkotika, ulovlig anskaffelse og besittelse av våpen. 30-åringen ble dømt til fengsel i ett år og to måneder.  VG har tidligere skrevet at han domfelt flere ganger. I 2019 ble han dømt for et grovt våpentyveri sammen med den medsiktede 28-åringen. De to mennene har også hatt med hverandre å gjøre de siste månedene. I slutten av juli kjøpte 28-åringen en sølvgrå bil som han kort tid etterpå solgte til mannen i begynnelsen av 30-årene som ble pågrepet onsdag.

Summary: En 30-åring er arrestert og siktet for drapet på Jonas Aarseth Henriksen.

Summary: 30-åringen har tidligere blitt dømt for å sikte mot politiet med en ladd hagle i 2016.

Summary: Politiet skal ha vært tungt bevæpnet under pågripelsen, og fikk bistand av flere politidistrikter og nasjonale bistandsenheter.

Summary: Pågripelsen gikk rolig for seg.


Anne Lise fikk håndbrekk i kjeften – og uventet hjelp av Tromsø-spillere

Et løpsk håndbrekk fra en tilhenger traff Anne Lise Ulve Figenschou midt i fjeset. Da kom TILs A-lag til unnsetning. – Jeg kan ikke noe om fotball, men nå er det TIL i mitt hjerte, sier hun. – Det går bare fint. Jeg har fått kjempehjelp. Anne Lise Ulve Figenschou har litt problemer med å le, dagen etter at den dramatiske hendelsen. For med god hjelp klarte hun å berge tennene, som fikk seg en kjempetrøkk. Hun skulle bare flytte noen møbler, og leide sammen med ei venninne en tilhenger.  Selve flyttingen gikk som den skulle, men da hun skulle løfte hengerfestet av kroken på bilen, gikk det galt.  – Jeg bøyde meg godt ned for å ta et godt tak. Da smalt håndbrekket på hengeren opp, og traff meg rett i munnen. Jeg kjente at tennene mine bøyde seg bakover og at blodet rant, forteller hun til iTromsø.  – Husker du hvordan du opplevde det? – Det er den rareste opplevelsen jeg har hatt. Tennene sto bakover, men jeg kjente nesten ikke smerte. Det var som om noen klødde deg på nesen, og så kjente jeg et kjempepress på nesen og munnen.  Der sto hun og venninnen, alene på parkeringsplassen. Men før de rakk å tenke seg om, fikk hun øye på to biler.  I bilene satt spillere og til alt hell fysioterapeuten til TIL, Tom Erik Richardsen. De skulle på trening i Skarphallen.  – Jeg sto bøyd der med blodet som kom ut. Jeg hylte, men grein ikke. De så sikkert at jeg blødde og kom springende, sier Figenschou. Tom-Erik Richardsen så raskt at Figenschou blødde, og hjalp til.  – Hun blødde kraftig. Da trår man til. Jeg hadde med meg litt utstyr, fikk kjølt ned og la på litt is rundt og la på press.  Han gjør ikke noe stort nummer av sitt eget bidrag.  – Man har nå jobben man har, når ting skjer, må man prøve å hjelpe til. Man gjør det de fleste ville gjort, å hjelpe til, sier han.  – TIL berget tennene mine Men Anne Lise Ulve Figenschou vet å sette pris på hjelpen hun fikk. Noen av spillerne løftet av tilhengeren, mens fysioterapeuten hjalp henne.  – Det var ordentlig fint. Han la på is og komprimerte, og roet meg ned, sånn at jeg ikke fikk panikk. Jeg så på genseren hans at det sto TIL- fysioterapeut. Jeg er så takknemlig, og vil si tusen takk til TIL-gutta, sier den takknemlige kvinnen og legger til:  – TIL berget tennene mine. Det kan du bare skrive!  Bøyde ut tennene Men den gode hjelpen stoppet ikke her. For mens fotballspillerne dro på trening, kjørte venninnen til Anne Lise henne til legevakten. Også her fikk hun beroligende ord og trøst.  Men da hun ble sittende på venteværelset, kom hun på at naboen er tannlege.  – Jeg ringte han, og han ringte sin jobb, og ordnet plass til meg. Det var flaks, for etter 20 minutter satt jeg i stolen på tannklinikken på universitetet, sier hun.  – Han sa «pust ut, dette går fint». Han tok fingrene inn i munnen og bare bøyde ut tennene. Så satte han på en gullstreng, som ser ut som gullarmeringsjern. Og etter fem minutter var alt på plass. Så sydde han leppa, og sa «kom igjen om en uke», sier Figenschou. Omtrent to timer etter at hun striblødde med ødelagte tenner var hun altså ferdigbehandlet. Dermed slipper hun antagelig unna med å rotfylle to tenner.  – Jeg synes helsevesenet får altfor mye kjeft, men helsevesenet er utrolig bra når det fungerer. Vi sier ofte vi ikke hjelper hverandre, men jeg synes vi er snille med hverandre. Da jeg kom hjem tenkte jeg «Herregud, så heldige vi er som bor i Norge, og har det så flott!». – Det virker som at du har hatt hell i uhell? – Jeg har hatt kjempehell i uhell. Tenk om det hadde vært kinnet eller øyet. Selv om tenner er dyrt, at det er ille og gjør vondt, kunne dette gått mye verre.  Nå er hun sykemeldt en uke, og er knapt hoven i ansiktet.  – Mannen min er TIL-supporter. Jeg kan ikke noe om fotball, men nå er det TIL i mitt hjerte. Det gleder TILs fysioterapeut, som nå ønsker Figenschou hjertelig velkommen til Romssa Arena.

Summary: Anne Lise Ulve Figenschou ble truffet i ansiktet av et løpsk håndbrekk fra en tilhenger

Summary: TILs A-lag-spillere og deres fysioterapeut, Tom Erik Richardsen, kom til unnsetning

Summary: Takket være deres hjelp, klarte hun å berge tennene

Summary: Figenschou er takknemlig og sier at TIL er nå i hennes hjerte

Summary: Etter hendelsen har hun blitt sykemeldt for en uke, men har det bra


Kopierte produkter og ulovlig markedsføring avslørt hos Temu

– Villedende og ulovlig, sier Forbrukerrådet. Med et enormt utvalg produkter, ekstremt lave priser og tilsynelatende uendelig med rabatter, har den kinesisk-eide nettbutikken Temu tatt verden med storm. Men undersøkelser gjort av Tek.no kan tyde på både prisjuks, ulovlig markedsføring og villedende praksis. En genser fra den svenske merkevaren NA-KD selges for eksempel for knappe 200 kroner på Temu, mens et flygetelt fra Tentsile koster rundt 700 kroner – 3000 kroner mindre enn hos merkevaren selv. Problemet er at det ikke stemmer.  Både teltet og NA-KD-genser har rappet bildene fra originalmerkenes nettsider. Det du får er derfor billige kopier. – Villedende og ulovlig, uttaler juridisk seniorrådgiver i Forbrukerrådet, Thomas Iversen.  Temus talsperson skriver til Tek at de undersøker saken. To ulike annonsører på Temu, henholdsvis Shang Ke Mai Xhi og Yia Life, bruker nøyaktig det samme bildet fra NA-KD for å reklamere for produktet sitt. Iversen påpeker at dette i kombinasjon med at plaggene dukker opp når man søker på «nakd genser», forsterker inntrykket av at det er nettopp en original NA-KD-genser man får.  – For de som kjenner til merket NA-KD, vil bildebruken helt klart gi inntrykk av at dette er snakk om merkevaren, uttaler han. Forbrukertilsynet svarer alltid på generelt grunnlag, og kommenterer konkrete saker kun i helt spesielle tilfeller. Likevel bekrefter de det juridiske bakteppet Iversen uttaler seg om.  – Dersom det brukes bilder fra bestemte merker, men hvor produktet som selges ikke er fra dette merket, vil dette lett være villedende markedsføring i strid med markedsføringsloven, uttaler underdirektør i tilsynsavdelingen til Forbrukertilsynet, Mats Bjønnes. Både Bjønnes og Iversen noterer samtidig at bruken av disse bildene kan være brudd på opphavsretten.  – Med mindre bildebruken er lisensiert fra NA-KD, noe jeg tviler på, vil også bruken av bildene på Temu være brudd på opphavsretten til selskapet som står bak merkevaren NA-KD, uttaler Iversen. Temus talsperson uttaler at hvis det stemmer at det er blitt anvendt bilder som er tatt fra NA-KD, så er dette et klart brudd på deres retningslinjer. – Når Temu mottar klager om brudd på andres varemerker, undersøkes saken raskt, og hvis det viser seg å ha skjedd feil, blir produktet umiddelbart fjernet, uttaler Temus pressetalsperson, Michael Falk til Tek. Tek.no har forsøkt å nå NA-KD for en kommentar uten hell. Det finnes en rekke andre eksempler enn genseren til NA-KD. Blant annet er det nevnte teltet Tentsile, som hos selskapet selv koster 4–5000 kroner, men selges for betydelig høyere pris i Norge. Hos Temu derimot kan du få det til knappe 400- eller 700 kroner, avhengig av hvilke selgere du velger. Det er selvsagt en kopi, men bildene er altså fra Tentsile selv. Du finner også andre tydelige bildetyverier, slik som bruken av David Beckham i en solbrillereklame, hvor logoen til Beckhams egne solbrillemerket er kuttet vekk. Mens andre produkter igjen bare er så mistenkelig lik et kjent merke, at det er veldig enkelt å gå fem på. Slik som Oakley-solbrille-kopiene.  Du får også opp en rekke beskjeder fra Temu, som legger opp til at du må bestemme deg raskt, for produktet er angivelig både kjempepopulært og snart utsolgt.  Dette er i utgangspunktet ikke ulovlig, men kan likevel anvendes på en villedende måte. Netthandler har nemlig ikke lov til å gi inntrykk av at det haster, hvis dette rent faktisk ikke er reelt. Da Tek.no gjennomførte noen stikkprøver for å se hvor ofte vi fikk opp at noe hastet, bemerket vi oss at brorparten av tilbudene i handlekurven – alt var jo angivelig på tilbud – var «nesten utsolgt». Forbrukerrådets Iversen gjennomførte egne stikkprøver og kom til samme konklusjon. – Svært mange produkter er markert som «Kun 5 igjen», «Snart utsolgt»  eller tilsvarende, noe som neppe kan være reelt for alle disse produktene, skriver han til Tek. Temus talsperson hevder på sin side at lagerinformasjonen som vises er korrekt, og at alle varsler om kundeaktivitet stemmer.  – Vår forsyningskjede fungerer som en fleksibel on-demand-modell. Vi kan ha et mindre varelager sammenlignet med tradisjonelle leverandører, da denne strategien gjør at vi kan reagere raskere på endringer i markedet, noe som gjør at vi kan være raskere enn konkurrentene. Dette er også forklaringen på at et produkt kan bli utsolgt så raskt, uttaler Falk. Da Tek spør om ikke den kontinuerlige tilgangen på produktene, også vil si at de i praksis aldri selger ut et produkt, hevder Falk at dette ikke stemmer. – Det kan hende at det produseres mer hvis et produkt viser seg populært, men dette tar tid, svarer Falk. Du blir også oppfordret på det sterkeste til å laste ned Temu-appen når du besøker Temus nettsted. Ofte når du besøker et produkt fra mobilen vil et «lykkehjul» dukke opp, og etter er par snurr vil du «vinne» en høy rabatt for produktet i appen.  I praksis får du samme prisen på produktet både i appen og i nettleseren.  Det samme lykkehjulet dukker for øvrig også opp i appen, hvor de også opplyser i liten tekst at du har 100 prosent garanti for å vinne på. Den samme teksten finner vi ikke i nettleseren.  Denne typen markedsføring, som gir et falskt inntrykk av at vi får prisfordeler ved å bruke appen er villedende, forklarer Iversen. – En slik praksis vil regnes som villedende handelspraksis, siden den er egnet til å få folk til å ta økonomiske valg de ellers ikke ville gjort. Dette fremstår helt nytt for Temu, ifølge deres talsperson.  – Målet vårt er å skape en engasjerende og hyggelig handleopplevelse, ikke å manipulere kundene våre, uttaler Falk, som viser til at Temu har ønsket å gjøre handelen mer spennende ved å «gamifisere» handelsopplevelsen med ting som lykkehjulet. – Vi ble ganske overrasket over å høre at vår tilnærming til interaktiv netthandel kunne oppfattes som villedende. Dette var aldri vår intensjon, uttaler han, før han legger til at selskapet bestrider at deres markedsføring er villedende. Enorme rabatter - umulig å vite om er reelle Det skiltes også med store prisrabatter på Temu, men det er vanskelig å vurdere hvorvidt disse faktisk er reelle. I henhold til norske lover kreves det at selskapet må opplyse om den laveste førprisen de siste 30 dagene, men for å kunne vite med sikkerhet at dette stemmer må man overvåke nettstedet over tid. Eller så må tilsynsmyndighetene, altså Forbrukertilsynet, be aktøren om å fremlegge dokumentasjon som bekrefter at førprisene er riktige. Vi spurte derfor Forbrukertilsynet om de kom til å gjøre egne undersøkelser av Temus markedsføring. – Vi har registrert at Temu markedsfører seg aktivt overfor norske forbrukere, og er derfor et selskap det kan være aktuelt å se nærmere på, uttaler Bjønnes.

Summary: Undersøkelser gjort av Tek kan tyde på prisjuks, ulovlig markedsføring og villedende praksis hos kinesisk-eide Temu

Summary: Produkter, som gensere fra den svenske merkevaren NA-KD og flygetelt fra Tentsile, selges på Temu med bilder hentet fra merkevarenes nettsider, noe som gir inntrykk av at kunden kjøper originalvarer, når de i realiteten får billige kopier.

Summary: Meldinger om at produkter er «nesten utsolgt» blir også brukt aktivt, hvilket kan være villedende hvis dette ikke er reelt.

Summary: Tek.no fant også at Temu-appen, som gjør det attraktivt for kunder å laste ned ved å love høyere rabatter, ikke gir noen faktiske prisfordeler over nettleserhandel.

Summary: Fordi Temu markedsfører seg sterkt mot norske kunder, har Forbrukertilsynet notert seg saken.


Fortalte detaljert om operasjon statsråden nekter å svare om

I over 10 år har forsvarssjef Eirik Kristoffersen fortalt detaljert om operasjonen han ledet. Så ble det kjent at feil mann ble tatt. Nå har forsvarsministeren lagt lokk på saken. 17. september 2007 gikk norske spesialsoldater til aksjon for å fange en beryktet Taliban-leder som het Qari Nejat. Det er blitt en av de mest hyllede og omtalte norske operasjonene i Afghanistan. 15 år senere kunne VG fortelle at feil person ble pågrepet. Det var ikke den etterlyste talibanlederen som ble tatt til fange, men en innleid murer som het Mohammad Naseem. Eirik Kristoffersen fikk Krigskorset med sverd, Norges høyeste militære utmerkelse, for å ha ledet denne operasjonen og én annen operasjon. I årene før VGs artikler om operasjonen fortalte forsvarssjef Eirik Kristoffersen detaljert om operasjonen i intervjuer og i bøker. Skrev detaljert om operasjonen Samme høst som Eirik Kristoffersen begynte i jobben som forsvarssjef ga han ut boken «Jegerånden». Her beskriver forsvarssjefen selv operasjonen over åtte sider. I boken skriver forsvarssjefen om: Snakker om operasjonen  I en podkast som ble lagt ut i november snakket Eirik Kristoffersen i over over åtte minutter om operasjonen. Podkasten heter «Fryktløs» og er en samtale mellom forsvarssjefen og hans venn John Hammersmark som er kjent som Kapteinen i TV-serien «Kompani Lauritzen». De to opplyser om sin nære relasjon. I podkasten snakker forsvarssjefen detaljert om operasjonen, blant annet hvordan spesialsoldatene brukte telefonavlytting, droner og spioner de hadde i dalen for å hente inn informasjon før de aksjonerte. Nekter å svare Ingrid Fiskaa (SV) i Stortingets utenriks- og forsvarskomité har de siste fem månedene stilt tre skriftlige spørsmål om operasjonen til forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp). Hver gang har forsvarsministeren nektet å svare stortingsrepresentanten og vist til at informasjon om operasjonen er gradert. Dette er spørsmålene og svarene: 11. juni 2023 Spørsmål: «Hvilke opplysninger fikk departementet fra Forsvarets spesialkommando (FSK) om identiteten til den pågripne mannen og om han var målet for operasjonen, og hvilken identitet vart oppgitt i rapporten laget av FSK i etterkant av operasjonen, en såkalt Post Operations Report?» Statsrådens svar: «Opplysningane i denne rapporten kan ikkje frigjevast på bakgrunn av gradering.» 19. september 2023 Spørsmål: Muraren Mohammed Naseem vart hausten 2007 feilaktig pågripen av Forsvarets spesialkommando (FSK) i Afghanistan. Når - dato og klokkeslett - rapporterte Task Force 51/Forsvarets Spesialkommando til Forsvarets Operative Hovudkvarter at personen dei hadde pågripe var Mohammad Naseem? Stasrådens svar: «…kan ikkje svarast på utan å komme inn på gradert informasjon.» 3. november 2023 Spørsmål: Muraren Mohammed Naseem vart hausten 2007 feilaktig pågripen av Forsvarets spesialkommando (FSK) i Afghanistan. Når - dato og klokkeslett - kobla Task Force 51/ Forsvarets Spesialkommando seg ned frå kommunikasjons- og sambandssystema i Afghanistan etter operasjonen i Tagab 17. september 2007? Statsrådens svar : «… kan ikkje svarast på utan å komme inn på gradert informasjon.»  – Kan ikke forstå Oberstløytnant Harald Høiback er forfatter av boken «Krigføring». I boken skriver Høiback om hvordan kriger planlegges, gjennomføres og lykkes. – Hvis Eirik Kristoffersen snakker så mye som han gjør om operasjonen, så kan ikke jeg forstå hvorfor forsvarsministeren ikke kan svare på konkrete spørsmål, sier Høiback. Han understreker at han uttaler seg som forfatter og forskningssjef ved Forsvarets museer. – Ting skal ikke holdes hemmelig fordi det er personlig ubehagelig eller politisk betent. Det er ikke legitime grunner til å holde noe gradert, sier Høiback. Han forklarer at det viktig med åpenhet rundt dette. – Kontroll og læring – Det vi gjør med våpen i hånd, må være så åpent som mulig, for vi gjør det ikke for oss selv, men på vegne av nasjonen, sier forskningssjefen. Han trekker frem to grunner for åpenhet: – Det må være så åpent som mulig, så lukket som nødvendig, sier Høiback og utdyper: – Operasjonssikkerhet og vårt forhold til andre stater må styre vår åpenhet i sikkerhetspolitiske spørsmål, ikke bekvemmelighet, sier forskningssjefen. – Ikke beskytte ledere mot kritikk Førsteamanuensis Ingvild Bruce ved Politihøgskolen forsker på den rettslige reguleringen av sikkerhets- og etterretningstjenester. – Det er ikke slik at opplysninger kan graderes for å beskytte ansatte eller ledere i Forsvaret mot kritikk, eller Forsvaret selv mot kritikk. Dersom informasjon sikkerhetsgraderes med dette som formål, innebærer det misbruk av disse reglene, sier Bruce, og legger til: – Opplysninger skal bare sikkerhetsgraderes dersom det kan skade nasjonale sikkerhetsinteresser dersom de blir kjent for andre, sier Bruce. Som slike nasjonale sikkerhetsinteresser regnes blant annet forsvar, sikkerhet og beredskap, og Norges forhold til andre stater, opplyser forskeren. Nekter innsyn Under Redaktørforeningens høstmøte i 2022 sa Eirik Kristoffersen at Forsvaret skal være åpne om alt – både det som er bra og det som er dårlig. – Forsvaret har ingenting å skjule. Forsvaret har ingenting vi trenger å holde hemmelig, utover det som er helt opplagt for alle dere som sitter her og det norske folk, sa Kristoffersen, og la til: – Det er ingenting vi trenger å dekke over. Derfor skal vi fortsatt være åpne. For åpenhet bidrar til tillit. Da må vi være åpen om alt, også det som er dårlig, sa Kristoffersen VG har søkt innsyn i en rekke dokumenter knyttet til operasjonen, blant annet hvilket navn som er oppført i rapporten på den pågrepne mannen som ble laget etter operasjonen. Søknadene er blitt avslått.

Summary: Norske soldater fra Forsvarets spesialkommando (FSK) arresterte feil person under en operasjon i Afghanistan i 2007.

Summary: Operasjonen ble ledet av nåværende forsvarssjef, Eirik Kristoffersen. Han fikk Norges høyeste heltemedalje for denne operasjonen og en annen.

Summary: Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) har nektet å svare på tre spørsmål fra Ingrid Fiskaa (SV) i Stortingets utenriks- og forsvarskomité om operasjonen, og viser til gradert informasjon.

Summary: Forskere mener  opplysninger ikke kan graderes for å beskytte ledere i Forsvaret mot kritikk.


Amundsens varsku: – For meg virker det veldig unødvendig

TRONDHEIM (VG) Harald Østberg Amundsen (25) gir kontinuitet og smarte valg æren for egen fremgang. Han tror flere langrennsløpere har mye å lære.  Etter forfallene til Simen Hegstad Krüger og Johannes Høsflot Klæbo, trekkes Amundsen frem som en av de største favorittene til å vinne Tour de Ski. Kraftprøven på syv etapper starter med sprint 30. desember.  Suksessoppskriften forklarer Amundsen slik:  – Jeg har truffet med belastningen og fått gått skirenn jevnt. Det er det toppidrettsutøvere streber med: Å få kontinuitet. Jeg har vært heldig der. – Heldig eller dyktig? – Fasiten er at jeg har tatt smarte valg i min treningsplan, som jeg ser andre utøver ikke gjør. Jeg har tatt lure valg over tid med tanke på hvordan min kropp funker – slik at jeg har unngått de store smellene. Asker-mannen fikk gjennombruddet vinteren 2020/21 med VM-bronse i Oberstdorf. 98-utgaven har vært den yngste på norsk herrelandslag siden han kom inn våren 2021. Nærmest har Erik Valnes og Klæbo (nå utenfor landslaget) – begge født i 1996 – på sprintlandslaget vært. – Hva er de smarte valgene du tar? – Alt bunner ned i hvordan du kjenner kroppen din. I langrenn trenes det ekstremt mye på alle nivåer. Jeg tror veldig mange ville hatt større nytte av å lytte mer til kroppen og ta tegnene til at man er sliten tidlig. Jeg ser hvert år at løpere går på treningssmeller, og for meg virker det veldig unødvendig. – De valgene blir lettere når jeg kan kombinere med gode resultater, sier Amundsen. Han mener ingen av Norges 50 beste langrennsløpere trener for lite.  – Jeg tror veldig mange har mye å gå på. Det er veldig fokus på at man skal tåle enormt mye trening og mengde. Jeg er mer på å dele opp perioder: Ha mer kvalitet når du trener – men heller korte ned tiden. – Spesielt utover høsten, tror jeg det er viktig å trene mer kvalitet. Det koster og man må kutte mengden, men det er overraskende få som gjør det. Han spår et lite «generasjonsskifte» i norsk langrenn om to-tre år, og trekker blant annet frem Iver Tildheim Andersen (23) og Jan Thomas Jenssen (27) som begge har vunnet verdenscuprenn.  Siden gjennombruddet har skøytespesialisten løftet seg i klassisk og sprint – noe han beviste under sprinten i Trondheim før jul, da han ble nummer tre. Foran Tour de Ski er han syv poeng bak Klæbo i verdenscupen sammenlagt. Men Amundsen har også opplevd nedturer – som å ikke bli tatt ut til OL 2022 og miste Tour de Ski i fjor.  Sist sesong virket det umulig for Amundsen å få gå favorittøvelsen 15 kilometer fri under VM i Planica, men etter tre seirer med kniven på strupen endte det i VM-sølv. – Jeg blir jo stresset, jeg også. Mamma og pappa dro ned til Tour de Ski for de trodde de skulle heie på meg. Det er ikke så lett å ta ting med knusende ro når du ser lagkamerater gå inn til flere pallplasser ... Det krever mental styrke slik at du fokuserer på det du skal, og er best mulig forberedt når sjansen kommer. Amundsen tror han er den eneste på distanselandslaget som bruker mental trener: Erik Bertrand Larssen.  – Jeg ønsker å bli bedre. Jeg synes det er kult å få hjelp fra en som kan pushe meg på områder hvor man ikke vet om man er god eller dårlig. Jeg bruker det for å bli ekstra godt forberedt og for å være skarp.

Summary: Harald Østberg Amundsen (25) setter ord på veien til egen fremgang

Summary: Har mener ingen av Norges 50 beste langrennsløpere trener for lite – men tror på å bedre kvaliteten.

Summary: I forkant av Tour de Ski ligger han kun syv poeng bak Klæbo sammenlagt i verdenscupen.

Summary: Amundsen bruker mental trener, Erik Bertrand Larssen, for å bli bedre og være best mulig forberedt.


Polens ofria val är som en våt dröm för Åkesson

GDANSK Författaren L. P Hartley skrev en gång ”Det förflutna är ett främmande land där man uppför sig annorlunda”. Det är kanske sant. Men inte i Polen. I vårt sydöstra grannland är historien alltid närvarande. Det förflutna är hemlandet. Och på söndag går Europas mest historiebesatta land till ett historiskt val. – Om Lag och rättvisa vinner ett tredje val är vi inget demokratiskt land längre. Vi har fortfarande lite överblivna rester av demokrati. Men det är vad som står på spel, säger Ania Skrzypek, 43, föreståndare för FEPS, de europeiska socialdemokraternas tankesmedja. Hon har sin bakgrund inom den polska vänstern men är idag i första hand forskare.  Det nationalkonservativa partiet Lag och rättvisa har styrt Polen sedan 2015 och har steg för steg avvecklat den liberala demokratin. Partiet har ett järngrepp om statsmedia och har politiserat den civila förvaltningen, rättsväsendet och en stor del av ekonomin. Man har inskränkt aborträtten och utropat så kallade hbtq-fria zoner. Regeringen har aktivt försökt skriva om Polens historia och förändrat landets kulturinstitutioner och museer i konservativ och nationalistisk riktning. Det låter som en våt dröm för Jimmie Åkesson. Men den goda nyheten är att allt fler har tröttnat. Oppositionen kan faktiskt vinna, trots Lag och rättvisas institutionella övertag. – I våras var alla inom oppositionen hoppfulla men under sommaren kändes det som att detta kommer bli svårt. Men nu har det vänt igen och hoppet har kommit tillbaka. Demonstrationen 1 oktober mot regeringen i Warszawa samlade en miljon människor, den ändrade stämningen totalt, säger Ania Skrzypek. I Brev från nollpunkten (Atlantis 2012) skriver historikern Peter Englund om ett antal platser där historien tagit en ny riktning. Som Stalins terror, Förintelsen och atombomberna över Hiroshima och Nagasaki. Englund skrev inte om Gdansk men staden är just en sådan nollpunkt. Klockan 04:47 på morgonen den 1 september 1939 gav befälhavaren på det tyska slagskeppet Schleswig-Holstein, Gustav Kleikamp, order om att angripa den polska garnisonen på fortet Westerplatte. En minut senare landande spränggranaterna från fartygets enorma kanoner och andra världskriget var ett faktum. I dag är Westerplatte en minnespark. Bunkrar, torn och vallar finns kvar liksom flera minnesmärken. ”Nigdy Więcej Wojny” står det med meterhöga vita bokstäver. ”Aldrig mera krig”.  Inte långt från Westerplatte ligger det tidigare Leninvarvet där Lech Wałęsa 1980 startade den strejk och den fackförening, Solidaritet, som inledde kommunismens fall, Östeuropas befrielse och Sovjetunionens upplösning. Här finns mycket historia på liten yta. För Lag och rättvisa har denna historia alltid varit ett slagfält, och ett vapen. Udden riktas lika mycket mot Ryssland som mot Tyskland. Westerplatte och Leninvarvet är byggstenar i en nationell berättelse om hur Polen förnedras och förödmjukas men ändå ständigt reser sig, gör uppror och vägrar låta sig kuvas. Lag och rättvisas Polen är ständigt ett offer för yttre makter. I dag får EU ofta bära upp den skurkrollen när Bryssel kräver demokratiska reformer och försvarar människors rättigheter. Men vad händer nu? Om Lag och rättvisa vinner kommer de att fortsätta montera ner demokratin och ta strid mot EU. Men om de förlorar? – Högsta domstolen måste godkänna valet och presidenten är den som delar ut uppdraget att bilda regering. Lag och rättvisa kontrollerar idag båda, så vad som händer om de förlorar valet vet vi inte, säger Ania Skrzypek. Valet är varken fritt eller rättvist. Statsmedia bedriver i praktiken valkampanj för Lag och rättvisa och mot oppositionen. Resten av statens institutioner också. Men hur långt är de beredda att gå för att sitta kvar?  Ania Skrzypek har inget svar.

Summary: Polens historiska val på söndag kan leda till förlust för det nationalkonservativa partiet Lag och rättvisa.

Summary: Partiet har avvecklat landets liberala demokrati, men allt fler har tröttnat. Om Lag och rättvisa förlorar är det oklart vad som händer, då de kontrollerar Högsta domstolen och presidenten.

Summary: Aftonbladets ledarsida följer valet på plats i Polen.


Avslöjar: Rekordövergången större än väntat

Hammarbys rekordförsäljning av Kyra Cooney-Cross till Arsenal blir en av de största inom damfotbollen någonsin.  Enligt Sportbladets uppgifter landar övergångssumman på drygt 3,8 miljoner kronor.  Under dagen blev det officiellt att Hammarby sålt Kyra Cooney-Cross till Arsenal. Mittfältaren som representerade Australien i sommarens VM kom till Bajen i fjol, men lämnar nu alltså för en rekordsumma.  Vilket klubben bekräftar på sin officiella hemsida, utan att gå in på detaljer i siffrorna.  – Vi har en stabil och högpresterande spelartrupp som hela tiden tar nya kliv och vi är gemensamt övertygade om att vi bara kommer bli bättre framöver.  – Det i kombination med Kyras vilja om att nå sin stora dröm, samt att Arsenal stått för stora ansträngningar i den här övergången, gjorde att vi ansåg detta vara det bästa beslutet för alla inblandade, säger Hammarbys vd Richard von Yxkull till klubbens hemsida.  Tidigare har det florerat uppgifter om att övergångssumman skulle landa på omkring två miljoner kronor. Men enligt flera av varandra oberoende källor till Sportbladet landar övergångsumman på drygt 3,8 miljoner kronor.  Det gör att Kyra Cooney-Cross blir en av världens dyraste damspelare någonsin.  Blir en av världens dyraste  Hammarby får enligt Sportbladets uppgifter 250 000 euro direkt och klubben har sedan även rätt till ytterligare 100 000 euro, vilket gör att den totala övergångssumman landar på drygt 3,8 miljoner svenska kronor. En jättesumma med tanke på att hennes kontrakt gick ut vid årsskiftet och att det bara återstår sju matcher av Damallsvenskan.  Keira Walsh blev den dyraste damspelaren någonsin när hon gick från Manchester City till Barcelona. Då landade övergångssumman på 4,7 miljoner kronor.

Summary: Hammarby har sålt mittfältaren Kyra Cooney-Cross till Arsenal för en rekordsumma, vilket gör transfern till en av de största inom damfotbollen någonsin.

Summary: Övergångssumman rapporteras vara över 3,8 miljoner kronor, vilket även gör Cooney-Cross till en av världens dyraste damspelare.

Summary: Enligt Hammarbys vd Richard von Yxkull, var försäljningen bästa beslutet för alla inblandade, med tanke på hennes vilja att uppnå sin dröm samt Arsenals ansträngningar.


Annullerer eksamen etter at studenter fant «svaret» på Canvas

Flere studenter som hadde hjemmeeksamen i jus fant en nesten lik eksamen på nettsiden til Norges arktiske universitet i Tromsø (UiT). Mandag fikk masterstudenter i rettsvitenskap ved UiT oppgaven til semesterets hjemmeeksamen i «Juridisk metode og etikk». Studentene mente oppgaven var tilnærmet lik en eksamen som ble brukt i 2015. Flere varslet universitet etter at de oppdaget dette.  Noen timer senere annullerte UiT hele eksamen. – Fakultet vurderer likhetene av en slik art og omfang at det er besluttet å annullerer, står det i en melding studentene fikk klokken 15.35.  Videre skriver de at studentene får ny eksamen i 2024.  Fant «feilen» under eksamen  På Canvas, universitetets intranett, mente flere studenter at de fant en sensorveiledning med avgrensninger og relevant pensum.  Flere har tatt kontakt med universitet om mandagens eksamen. Mandag klokken 15 hadde de fortsatt ikke fått svar.  – Vi får ingen info fra fakultet og det som blir sagt er uklart og motstridende, klokken er jo 15.00 nå og vi fikk eksamen 09.00. Det sa en student som tok kontakt med VG – kort tid etterpå fikk de annullert hele oppgaven. Studentene hadde to og en halv dag på å løse oppgaven. Nå må det vente til neste år med å bli ferdige med faget. Slik er hjemmeeksamen fra 2015: Årets oppgave som studentene fikk mandag er slik: «Drøft betydningen av forskjeller og likheter i anvendelsen av lovfestet og ulovfestet rett ved løsning av konkrete rettsspørsmål». – Det er tematisk likhet mellom oppgavene, men de er ikke like, sa prodekan for utdanning ved Det juridiske fakultet ved UiT, Signe V. Busch først til VG. Hva tenker du om at ærlige studenter sier fra? – Vi har sagt til de som har meldt fra at det er prisverdig. Trakk oppgave i november Tidligere i år fikk flere hundre UiT-studenter eksamensoppgaver trukket.  Det skjedde fordi universitetet gjorde feil ved å gjenbruke en oppgave fra NTNU der sensorveiledningen lå tilgjengelig på nettet. Beskjeden fikk studentene etter å ha jobbet med en hjemmeeksamen i en uke.

Summary: Masterstudenter i rettsvitenskap ved UiT fikk en hjemmeeksamen som er nesten lik en eksamen fra 2015.

Summary: UiT annullerte eksamen og studentene får ny eksamen i 2024.

Summary: Årsaken til annulleringen er likhetene mellom eksamenene.

Summary: Tidligere i år ble en annen eksamensoppgave trukket etter gjenbruk av en NTNU-oppgave.


Uppgifter: Svensk man skjuten till döds i Bosnien

En man i 30-årsåldern har skjutits till döds i Sarajevo i Bosnien. Enligt uppgifter till Aftonbladet ska det handla om en person med kopplingar till Foxtrotnätverket.  Skottlossningen inträffade vid klockan 16.30-tiden på tisdagen. Enligt Aftonbladets uppgifter handlar det om en svensk man i 30-årsåldern och med koppling till Foxtrotnätverket som skjutits ihjäl i Bosniens huvudstad Sarajevo.  Händelsen beskrivs som en avrättning i bosnisk media som även skriver att det handlar om en svensk man med koppling till gängkriminalitet i Sverige. De misstänkta skyttarna ska ha färdats på cykel när skotten avlossades.  Ytterligare en man skadades lindrigt skriver bosnisk media. Det ska handla om en bosnisk medborgare.  Vittne: Sprang ut SVT Nyheter har pratat med ett vittne som säger: – Jag satt och åt på en restaurang när jag hörde skottlossning och sprang ut. Då ser jag en kille ligga på marken, personen. Inga personer har gripits och just nu pågår en polisjakt.  Aftonbladet har varit i kontakt med polisen i Sarajevo som under tisdagskvällen inte kan bekräfta att det ska handla om en svensk medborgare som blivit skjuten. Aftonbladet har sökt Utrikesdepartementet som ännu inte kan bekräfta uppgifterna. ”UD har tagit del av uppgifter i media att en svensk medborgare har avlidit i Sarajevo. Svenska ambassaden i Sarajevo undersöker uppgifterna”, skriver presstjänsten i ett mejl till Aftonbladet. Vidare skriver UD: ”Av hänsyn till de inblandade hanteras frågor som rör dödsfall i utlandet mycket noggrant och arbetet följer en rutin som bland annat kräver att dödsfall i utlandet kan bekräftas av lokala myndigheter.” Sedan augusti har flera skjutningar och våldsdåd med koppling en intern strid inom Foxtrotnätverket inträffat. Nätverket har splittrats och delats upp i två sidor – en sida som är lojal med ledaren Rawa Majid – den andra med hans tidigare högra hand Ismail Abdo.

Summary: En svensk man i 30-årsåldern med kopplingar till Foxtrotnätverket sköts till döds i Sarajevo, Bosnien.

Summary: Skjutningen skedde på tisdagskvällen.

Summary: Händelsen markerar en fortsättning på våld och skottlossningar kopplade till interna konflikter inom Foxtrotnätverket.


– Stor risiko for at Innlandet får episenteret

Statsforvalter Knut Storberget har satt krisestab i Innlandet. I natt kommer de første tegnene til ekstremværet «Hans».  – Vi har akkurat gjennomført et møte med beredskapsrådet i fylket, som samlet teller 200 personer i kommunene, beredskap og bedrifter, sier Knut Storberget.   – Det er usikkert hvor det rammer verst, men det er stor risiko for at det blir et episenter i Innlandet, sier statsforvalteren. Søndag ettermiddag er de særlig opptatt av å advare innbyggere om det som kommer.  Ekstremværet «Hans» er ventet å så smått begynne søndag kveld og natt til mandag, men det er først utover mandag og tirsdag at de enorme vannmengdene er ventet.  Det er ventet mellom 80 og 100 mm nedbør på 24 timer. For mange steder kan det bli den verste nedbørshendelsen på 25 år.  Det vil kunne få store konsekvenser, og det er vanskelig å forutsi hvor det kommer først. Folk anbefales nå å reise minst mulig, togstrekninger kan bli stengt og veier kan bli sperret.  På Østlandet har familier allerede fått kjelleren full av brunt vann.  Kobler inn forsvaret Ifølge Storberget jobber de nå langs to spor - med å informere sånn at innbyggere og bedrifter kan forebrede seg, og samtidig mobilisere styrkene som trengs til handling når det først er i gang. – Vi har allerede startet arbeidet med å anmode forsvaret om bistand. Vi forebygger og forbereder oss, sier Storberget.  Beredskapsrådet følger godt med på særlig elveleiene knyttet til Glomma og Lågen. Sideelvene kan gå over sine bredder. – De som kan ha hjemmekontor på mandag og tirsdag bør gjøre det, for å ikke belaste trafikk og veier mer enn nødvendig, sier Storberget. Har kartlagt sårbare områder For ett år siden kom Riksrevisoren med alvorlig kritikk for mot norske myndigheter, for dårlig tilpasning til det varmere klimaet med mer ekstremvær. Etter en grundig undersøkelse mente Riksrevisjonen at norske myndigheter mangler oversikt over hvor Norge er sårbar for flom, skred, stormflo og kvikkleireskred. I dag står 191.000 hus og bygg i Norge i områder med fare, ifølge kartleggingene, og dette antallet øker med mer og kraftigere ekstremvær.  – Det er gjort arbeid for å kartlegge sårbare områder, som har vært veldig viktig. Jeg vet også at flere kommuner har øvd og fått på plass beredskapsplaner for dette, sier Storberget. – Hvor godt forberedt er dere i Innlandet? – Vi begynner å få god oversikt, men vi kan aldri bli godt nok forberedt. Vi har stått i situasjoner med både flom og ras, men vi er aldri gode nok.

Summary: Innlandet fylke forbereder seg på å bli episenter for ekstremværet «Hans», som forventes å begynne søndag kveld og mest intens på mandag og tirsdag.

Summary: Statsforvalter i Innlandet, Knut Storberget, har nettopp avholdt et møte med fylkesberedskapsrådet. De arbeider sammen på å spre informasjon til innbyggere, turister og bedrifter.

Summary: Forsvaret kan bli kalt inn for assistanse. Beredskapsrådet følger spesielt med på elveleiene knyttet til Glomma og Lågen.

Summary: Storberget råder de som har mulighet til å jobbe hjemmefra på mandag og tirsdag til å gjøre det for å unngå unødvendig belastning på trafikk og veier.

Summary: Riksrevisjonen kritiserte for ett år siden norske myndigheter for dårlig tilpasning til det varmere klimaet med mer ekstremvært. Over 191.000 hus og bygninger i Norge ligger i risikoområder, og dette antallet øker med mer og kraftigere ekstremvær.

Summary: Storberget sier at det er gjort arbeid med å kartlegge sårbare områder og at flere kommuner har lagt beredskapsplaner. Men han innrømmer at de aldri kan bli godt nok forberedt.


Hakket løs på hverandre i duell: – Skulle ønske Trump var her

DES MOINES, IOWA (VG) De vil begge bli USAs neste president, men kjemper mot elefanten i rommet. Iowa-velgere sier til VG at de håper på Nikki Haley. Nok en gang glimrer Donald Trump (77) med sitt fravær i en direktesendt TV-debatt i kampen om å bli USAs neste president. I stedet er den femte og trolig siste debatten i rekken, bare dager før primærvalget braker løs, blitt til en duell mellom Nikki Haley (51) og Ron DeSantis (45). VG er på plass i Des Moines i delstaten Iowa for å følge CNNs presidentkandidatdebatt. Tre kilometer unna i det snødekte, kalde Midtvest-landskapet holder Trump et soloshow, som sendes på Fox News.  Bakgrunn: Dette står på spill i Iowa Haley om Trump: – Ikke riktig for USA nå – Jeg skulle ønske Trump var her oppe på scenen. Det er han jeg kjemper imot, sier Haley om Trump fra podiet i Des Moines.  Iowas republikanske velgere skal velge presidentkandidat på mandag.  Trump leder suverent på meningsmålingene for Iowa, mens Florida-guvernør DeSantis er på en utrygg annenplass. Hvis tidligere FN-ambassadør og Sør-Carolina-guvernør Haley slår ham her, mener flere at løpet er kjørt for DeSantis. Hverken DeSantis eller Haley har villet ta tydelig avstand fra Trump i valgkampen – til tross for at ekspresidenten er tiltalt i fire straffesaker.  Begge vil støtte ham som partiets utvalgte kandidat selv om han skulle bli domfelt. Men helst vil de alstå vinne over Trump.  – Jeg mener at Trump var riktig president på riktig tidspunkt. Jeg er enig i mye av politikken hans. Men jeg mener ikke at han er riktig for USA nå, sier Haley.  – Vi kan ikke ha fire nye år med Trump.  Trump er kanskje ikke fysisk til stede på debatten, men i VGs innboks kommenterer kampanjen hans flittig – minutt for minutt:  – Jeg liker ham som guvernør DeSantis og Haley hakker løs på hverandre under CNN-debatten på temaer som støtte til Ukraina, skatt og innvandring. DeSantis lover å fullføre grensemuren, og null asyl til papirløse migranter. – Vi skal bygge muren, og vi skal få Mexico til å betale for den, sier DeSantis, som et ekko av Trump.  Begge anklager hverandre for å være løgnere – gang på gang.  Haleys paradenummer under debatten var å henvise til «desantislies.com», en nettside Haleys kampanje har satt opp – til latter fra salen. Da de to rivalene fikk spørsmål om hva de beundrer ved den andre, svarte de slik: – Jeg liker det hun gjorde i FN, og jeg liker staten Sør-Carolina, kona mi har studert i Charleston, sa DeSantis, mens han lette litt etter ordene. – Jeg liker ham som guvernør, svarte Haley kontant og med et fornøyd smil. (Men ikke som president, implisitt.) Etter den to timer lange debatten er ferdig, møtte VG DeSantis’ talsperson Andrew Romeo. Hans konklusjon var klar: – DeSantis vant debatten stort i kveld. Han eide scenen og sakene, Nikki Haley var tydelig forvirret og forbløffet. DeSantis vil gjøre det bra på mandag. USAs første kvinnelig president? Men velgerne som avgjør, lente i en annen retning.  Betsy (40) og Lydia Sarcone (14) hadde møtt opp for å se duellen. Mor og datter har vært på valgmøter med både Ron DeSantis, Vivek Ramaswamy og Nikki Haley.  – Jeg liker Nikki Haley best. Det var veldig kult å møte henne. Hun er en kjempegod kandidat til å bli USAs første kvinnelige president, sier Lydia med en stort smil. Moren stemmer i: – Jeg er en Nikki Haley-fan jeg også. Jeg startet som en DeSantis-velger, men jeg endret kurs.  – Hva fikk deg til å endre mening? – Jeg liker at hun er mer på middelveien i flere saker, som abort, og det gjør at hun har større sjanse for å vinne over uavhengige stemmer, sier Betsy.  – Har en stor sjanse mot Trump Bonden Chad Ingles er også på debatten. Han er folkevalgt for republikanerne i delstaten, og har håndhilst på alle presidentkandidatene (det var hele 13 av dem). – Jeg bestemte meg nylig for at jeg skal stemme på Nikki Haley, sier Ingles til VG. – Hva gjorde at du bestemte deg? – Vi trenger en ny generasjon ledere, og hun har mye erfaring innen utenrikspolitikk og som tidligere guvernør. Hun er en sterk konservativ, men uten dramaet som de andre har.  – Hvis hun stiller til duell mot Trump, tror jeg det er en stor sjanse for at hun kan vinne.  Førstegangsvelger: Har ikke bestemt meg Charlotte James (18) fra Des Moines skal stemme for aller første gang. Hun har studert journalistikk og statsvitenskap, og sier hun er veldig spent. Men hvem hun skal stemme på, har hun ikke bestemt seg for ennå. – Jeg tror at denne kvelden vil hjelpe meg å velge mellom de to. Det blir en av dem, sier hun til VG.

Summary: Nikki Haley og Ron DeSantis stilte til TV-duell i Iowa før primærvalget

Summary: DeSantis vil bygge grensemur og stoppe asyl for papirløse migranter

Summary: Haley sier Trump var "riktig president på riktig tidspunkt", men ikke nå

Summary: Iowa-republikanere sier til VG at de ser på Haley som en fremtidig kvinnelig president

Summary: Haley har en noe mer åpen tilnærming til abort, mens DeSantis vil forby etter seks uker


Uppgifter: Sköts på Pressbyrån – misstänkt i tidigare dödsskjutning

En ung man sköts inne på Pressbyrån i Göteborg. Polisen misstänker att händelsen är kopplad till gängmiljön. För några år sedan var mannen misstänkt i en uppmärksammad dödsskjutning på allmän plats. Mannen, som är i 20-årsåldern, befann sig inne i en Pressbyrån-butik i centrala Göteborg när han sköts på onsdagskvällen. Han fördes till sjukhus med ambulans  och var vaken och talbar vid avfärd till sjukhus. Enligt uppgifter till Aftonbladet är mannen välkänd för polisen. Han ska vara med i det kriminella nätverket Södra Biskop i Göteborg, och polisen misstänker att skjutningen är kopplad till gängmiljön, enligt uppgifter. Tidigare misstänkt i blodig gängkonflikt  För några år sedan dömdes mannen för inblandning i en dödsskjutning på en allmän plats. Då åtalades han för medhjälp till mordet, men åtalet mot den medtilltalade ogillades. Med anledning av det sänktes även misstankarna mot mannen och han dömdes endast för hot mot tjänsteman.  Södra Biskop har sedan en lång tid tillbaka en konflikt med Norra Biskop. Den blodiga hämndspiralen mellan nätverket inleddes efter ett mord 2016. Ingen gripen  Om onsdagens skjutning är kopplad till konflikten är oklart för polisen. Ingen person har ännu gripits för skjutningen. Gärningsmannen ska ha varit svartklädd och haft en svart hjälm när han gick in på Pressbyrån och öppnade eld mot den unga mannen.  Sedan skan han ha lämnat platsen på elsparkscykel, i riktning mot Vallgatan. Enligt P4 Göteborg ska den maskerade mannen även ha fångats på övervakningsfilm i butiken. Polisen uppmanar nu allmänheten att lämna tips om händelsen.  – Har man hört eller sett något får man jättegärna höra av sig till oss, säger Caroline Karlsson, presstalesperson för polisregion Väst.

Summary: En ung man, knuten till det kriminella nätverket Södra Biskop, sköts inne på en Pressbyrå i Göteborg.

Summary: Händelsen, som polisen tror är gängrelaterad, utspelade sig på onsdagskväll. Ingen har ännu gripits för skjutningen.

Summary: Mannen var tidigare inblandad i en dödsskjutning på allmän plats.


Viaplay-ekspert kritisk til selfieforbudet: – Farlig

Håndballjentenes selfie- og autografforbud møter motstand. Både Viaplays VM-ekspert og VGs kommentator mener kvinnelandslagets nye avstandsregler er feilslåtte. Men håndballpresident Kåre Geir Lio forsvarer landslagssjef Thorir Hergeirsson. Norge kommer hverken til å ta selfier med fansen eller skrive autografer. Dette gjelder både under VM-oppkjøringen i Lillehammer og Hamar og under VM-kampene i Stavanger og Trondheim i november og desember. Målet er å unngå influensa, norovirus og corona. Jentene kan gi sine nærmeste familie en klem – om de er friske – men skal generelt holde god avstand til omgivelsene. «Selv om det sikkert kan forsvares medisinsk, tror jeg dette er en farlig sti å tråkke», melder Ole Erevik på X/Twitter. – Jeg tror ikke distansering er veien å gå. Sunn fornuft kunne løst mye av dette, sier Viaplay-eksperten til VG.  Erevik kommer til å være ringside under alle Norges VM-kamper på hjemmebane. – Hysterisk av Hergeirsson, mener VG-kommentator Leif Welhaven. – Vi vet at mange har meninger om dette. Men, sorry. Jeg har ansvaret. Ingen kommer til å synes synd på meg om vi får halve laget influensasyke og ryker ut av VM, har Thorir Hergeirsson sagt til VG. Håndballpresident Kåre Geir Lio gir ham full støtte. – Dette er helt og fullt fagområdet til Hergeirsson, det medisinske apparatet og jentene. De gjør vurderingene og tar beslutningene. Jentene har vært mer tilgjengelige enn de alle fleste utøvere i Norge, og det skal de fortsatt være. – Men de blir ikke det nå? – Laget gjør det slik på bakgrunn av erfaring. Vi har reserveløsninger med autografkort, sosiale medier og bilder. Publikum får være tett på. Det viktigste nå er å preparere best mulig mot VM og OL. Det er også et moment at det er mange mødre på laget med unger og alle slags varianter som det medfører, argumenterer Lio. – Jeg forstår at de ønsker å optimalisere alt, men frykter kanskje at dette ikke er det norsk håndball har bruk for under VM på hjemmebane. Dette er en anledning til å fremelske håndballen enda mer, mener Ole Erevik. Den journalistutdannede håndballeksperten er denne sesongen tilknyttet den danske klubben Odense med de tre landslagsspillerne Malin Aune, Thale Rushfeldt Deila og Ragnhild Valle Dahl. Håndballjentene har vunnet både EM og VM de to siste årene. Vipers Kristiansand har tre strake seire i Champions League. Også på herresiden gjør norsk håndball det sterkt sportslig. – Likevel er det ingen norske tv-kanaler som har kjøpt Champions League-rettighetene denne sesongen. Det sier litt om interessen. Jeg er ikke sikker på at det riktige er å distansere seg, sier Ole Erevik som mener håndballen er risikosonen i konkurranse om oppmerksomhet med andre stjerner og idretter. – Sykdomsfaren er ganske stor midtvinters i Norge? – Jeg ser for så vidt at det finnes en risiko for det. Jeg er ikke sikker om risikoen blir mye mindre ved å nekte å skrive autografer og ta selfies. Det har kanskje bare en minimal innvirkning. Det sier vel landslagslegen også, poengterer Erevik. – Dette er kjedelig for spillerne og det er kjedelig for publikum. Sjansen for å bli syk er ikke veldig stor, men vi har disse reglene, har landslagslege Aina Emaus sagt til VG. Hun kaller smitteregimet for «medisinske helseråd». Danmark gjør definitivt ikke som Norge. – Fortsetter verden som nå, så kan jeg garantere at vi har friske, energiske spillere som stiller opp i fanzone etter kampene, sier den danske sportssjefen, Morten Henriksen, ifølge TV2.dk.

Summary: Håndballjentene innfører selfie- og autografforbud i forbindelse med 10 landskamper i Norge i desember og november. Syv av dem VM-kamper i Stavanger og Trondheim.

Summary: Forbudet forklares med frykt for sykdomssmitte. Målet er å unngå influensa, norovirus og corona under VM på hjemmebane.

Summary: Viaplays VM-ekspert Ole Erevik er kritisk til avgjørelsen.

Summary: Kvinnelandslaget før full støtte fra håndballpresident Kåre Geir Lio.


Expertens oro: Högerextrema ”fight clubs” i Sverige

Högerextrema slagsmålsklubbar har som mål att forma unga män till krigare åt vit makt-rörelsen. Det hävdar experter som oroar sig över utbredningen i Sverige. – Sverige har ett av de snabbast växande nätverken utanför USA, säger Alexander Ritzmann på Counter Extremism Project, CEP. Alexander Ritzmann, senior rådgivare på Counter Extremism Project, CEP, i Berlin, gjorde i höstas den första kartläggningen av aktivklubbarna och hur de har spridit sig från Nordamerika till Europa och Sverige på kort tid. Genom att försöka framstå som löst organiserade grupper som styrketränar och övar kampsport vill aktivklubbarna undgå uppmärksamhet från myndigheter i väntan på att de ska genomföra en större, koordinerad attack av något slag, menar Alexander Ritzmann. – De vill ge sken av att vara idrottsklubbar, men i själva verket förbereder de våldsdåd i stor skala, säger han och syftar främst på rörelsen i USA. Aktivklubb-rörelsen grundades i USA för några år sedan av Robert Rundo, en centralfigur inom extremhögern i landet.  Rundo var med och startade den militanta vitmaktrörelsen Rise above movement, RAM, som är en föregångare till aktivklubb-rörelsen. RAM har beskrivits som ”mindre som Ku Klux Klan och mer som Fight Club” av CNN.  ”Högerextremt våld ser mindre våldsamt ut” I augusti förra året såg Ritzmann 46 etablerade aktivklubbar i USA, över 34 delstater, 12 i Kanada och minst 46 fördelade över 15 europeiska länder. I dag har dock siffran ökat betydligt – både i USA och Europa, menar han. – Aktivklubbarna är designade för att få högerextremt våld att se mindre våldsamt ut och att få klubbarna att verka mindre betydelsefulla. Rundo har inte hymlat med att han vill skapa en milis i USA som är redo att ta striden när tiden är mogen, enligt Ritzmann. – De ser sig egentligen inte som idrottsklubbar. De tränar, men de försöker bilda en milis. Men om de skulle se ut som en milis så skulle myndigheterna storma deras lokaler. Det är det som de försöker att undvika. Aktivklubbarna förespråkar, förutom träning, sunda alkohol- och matvanor. Enligt Alexander Ritzmann vill man ge sken av att vara ett självhjälpsprogram för vilsna unga män. – Aktivklubbar försöker rekrytera sårbara unga män som är i någon slags livskris. De säger att om du går med oss så kommer ditt liv att bli till det bättre. Du kommer att bli starkare. Du kommer att bli en vit krigare. Han tillägger: – Det är det här de försöker etablera i Sverige. ”Offer för en konspiration” Bland aktivklubbar i Sverige och utomlands används begreppet ”nationalism 3.0” eller ”vit makt 3.0”. Tanken är då att skinheads-rörelsen var extremhögerns 1.0, alt-right-rörelsen var 2.0 och att aktivklubbarna nu är 3.0. – 3.0 är att lämna tangentbordet, börja träna, öva kampsport, leva hälsosamt och att försvara sin ras rent fysiskt. Narrativet är dock det samma som alltid, menar Alexander Ritzmann.  – Alla extremister säger att de är offer för en konspiration. Vit makt-rörelsen säger att de är offer för en judisk världsomspännande konspiration mot den vita rasen och så vidare. Så nu måste de försvara sig.  Robert Rundo tröttnade på ”tangenbordskrigarna” och menade att det krävdes mer handgripligt agerande. Hans lösning fick snabbt fäste i Europa. – De känner att de tillhör något större. De har en form av gemenskap och de kan organisera människor på ett sätt som gör det svårt för brottsbekämpande myndigheter att avgöra om de utgör ett hot eller eller inte. ”Alla med vitt ursprung får gå med” Att aktivklubbar är mindre formella och hierarkiska har bidragit till deras snabba etablering. – De säger att alla får gå med, bara de har ett vitt, europeiskt ursprung. Han fortsätter: – Det finns ingen central kontroll. Skulle en aktivklubb bli infiltrerad påverkar det inte resten av nätverket.  – De samarbetar och de pratar med varandra, men organisatoriskt är de helt oberoende av varandra. Enligt Ritzmann lär aktivklubbar utföra våldsdåd som kanske inte uppfattas som högerextrema. Det kan exempelvis vara krogslagsmål där polisen kan missa bakomliggande rasistiska eller politiska motiv.  – Jag tror att det är så de kommer att träna för större våldsamma attacker. De kommer bara att tillkännage sin våldsamma strategi i form av ett manifest när dagen X kommer, då det finns en händelse som för dem rättfärdigar att de träder fram. En slogan som lyder ”det finns ingen politisk lösning” används ofta på sociala medier, enligt Ritzmann. Målet är att bygga en milis som kan sättas in när tiden är inne för att exempelvis försöka störta makten. Och när det då väl gäller så kommer de att vara beväpnade. – De planerar inte att slå poliser eller antifascister på gatorna genom att boxas med dem. Alexander Ritzmann menar att Robert Rundos vision för aktivklubbarna i USA är inspirerad av Tyskland på 1920- och 1930-talen då nazisterna använde paramilitära gruppen SA (Sturm Abteilung) för att hota och misshandla politiska meningsmotståndare och judar och anordna regelrätta gatustrider.  –  Deras historiska förebilder är Adolf Hitler, SA och SS. Oro över läget i Sverige För Sveriges del är ser han del tecken som gör honom orolig. Dels den snabba etableringen och dels att Gym XIV i värmländska Deje, som varit ett nav när aktivklubbarna etablerats i Sverige, har kopplingar till Hammerskins, en våldsam vit makt-grupp som också har sin bas i Deje.  – Grupperna ligger nära varandra ideologiskt och många är bekanta med varandra, sa Lars Stiernelöf, samordnare på Agera Värmland, en ideell organisation som jobbar för demokrati och mänskliga rättigheter, till NWT förra året. Om Hammerskins använder Gym XIV som ett sätt att locka in yngre medlemmar till sitt nätverk är det väldigt farligt. Det ger aktivrörelsen en mer ideologisk tyngd, menar Alexander Ritzmann. – I så fall kan aktivklubbarna i Sverige vara farligare än aktivklubbar på andra håll. En annan risk är det som kallas stokastisk terrorism, alltså att individer som ständigt matas med ett våldsamt narrativ till slut kommer att begå en våldshandling av något slag. – Det är väldigt troligt att personer som är övertygade om vit makt-ideologin och är organiserade i aktivklubbar kommer att begå våldsdåd, säger Alexander Ritzmann.

Summary: Högerextrema slagsmålsklubbar, med syftet att skapa krigare för vit makt-rörelsen, sprider sig snabbt i USA och Europa, enligt Alexander Ritzmann från Counter Extremism Project.

Summary: Ritzmann varnar för att de amerikanska förlagorna förbereder våldsdåd i stor skala samtidigt som de utåt sett ser ut som helt vanliga sportklubbar.

Summary: Etableringen i Sverige oroar honom. Dels har rörelsen vuxit väldigt fort och dels har några av dem band till etablerade våldsamma högerextremister.


Industri-grasrota jubler: Påførte ledelsen tre nederlag

Ledelsen i Fellesforbundet gikk på tre store nederlag på sitt landsmøte onsdag. To av vedtakene har klar brodd mot EU og EØS-samarbeidet. – Et hat-trick, sier fagforeningsveteranen Atle Tranøy til VG. Den mangeårige fagforeningssjefen i Aker-systemet frontet alle tre forslagene som vant frem. Den store saken på landsmøtet kommer senere i dag, når Avtalefestet pensjon (AFP), skal voteres over. Men før det stod tre viktige slag, som ledelsen tapte: Det ble flertall for utmelding av det europeiske energibyrået Acer, EU-tap og til sist et tap i tapte votering om strømkablene. Fellesforbundet er LOs største forbund i privat sektor, og har rundt 160.000 medlemmer - svært mange av dem i industrien. Her er kort punkt for punkt: Flertallet gikk imot ledelsen og vedtok at når «levetiden for kablene løper ut, må eventuell videreføring og oppgradering vurderes i en samfunnsøkonomisk sammenheng, på samme måte som ved nyetableringer». Det betyr at avtalene om kablene til England og Tyskland da må reforhandles. Et flertall på landsmøtet i Fellesforbundet angriper EU i sitt vedtak onsdag. Flertallet vedtok at dersom EFTA-domstolen eller ESA tvinger Norge til å endre regler om innleie, vil Fellesforbundet jobbe for en alternativ handelsavtale og annen tilknytning til EU. – Det betyr ikke et krav om å si opp EØS-avtalen, men som en sikkerhetsventil, sa Ståle Knoff Johansen som talte for å støtte forslaget. Sikkherhetsventilen dreier seg om hvis Norge tvinges til å endre reglene for innleie, som Støre-regjeringen har innført. – Da vil vi jobbe for en frihandelsavtale, sier Johansen. Fellesforbund-nestleder Kine Asper Vistnes talte mot forslaget, men vant ikke frem. En flertallsinnstilling om det europeiske energibyrået Acer fikk flertall i salen. Ledelsen stod på midretallets side: I vedtaket som fikk flertall heter det: «Fellesforbundets mål forutsetter et oppgjør med vårt eksisterende  markedsbaserte kraftregime. Det inkluderer frikobling fra EUs energiunion gjennom utmelding av energibyrået Acer». Tranøy hadde fått flertall i redaksjonskomiteen, mens Fellesforbundsleder Kine Asper Vistnes utgjorde mindretallet i komiteen. Tranøy vant med stort flertall i salen. Acer-striden har ridd arbeiderbevegelsen som en mare. I 2018 ble Hadia Tajik nektet å tale i Haugesund 1. mai, nettopp på grunn av den striden. Motstanden mot Acer skyldes at de mener norsk energipolitikk i for stor grad blir styrt av EU, og for lite i Norge. De høye strømprisene i fjor, bidro til å forsterke kravet. Seierherrens krav Hva som blir de politiske konsekvensene er usikkert. Fellesforbundet styrer ikke Støre-regjeringens politikk, men det er klart det svir at LOs største forbund i privat sektor, fatter tre vedtak som regjeringen er imot. – Salen var tydelig i dag og sterkere marsjordre er det vanskelig å gi, sier Tranøy. – Hva må skje nå, mener du? – Fellesforbundets ledelse må selvfølgelig følge opp landsmøtets vedtak og gjøre sitt ytterste for at det også blir norsk politikk. Fellesforbundsleder Jørn Eggum har foreløpig ikke vært tilgjengelig for kommentar. VG har også bedt om en kommentar fra Støre, men Statsministerens kontor har ikke rukket å svare. Støre var for øvrig gjest på landsmøtet på tirsdag - og fikk så hatten passet. Les mer om det her.

Summary: Fellesforbundets ledelse tapte tre store voteringer under landsmøtet fredag.

Summary: Flertallet stemte for utmelding av det europeiske energibyrået Acer, noe som kan bety at Norges energipolitikk i mindre grad vil bli styrt av EU.

Summary: Et vedtak om utenlandskablene innebærer at avtalene om kablene til England og Tyskland må reforhandles når "levetiden" for kablene løper ut.

Summary: Politiske konsekvenser av vedtakene er usikre, men de markerer et avvik fra Støre-regjeringens politikk.


Intensivkapasitet: Hundrevis av operasjoner utsatt

Kirurgene står klare. Men flere av landets største sykehus opplever at store operasjoner som hjertekirurgi jevnlig utsettes fordi det ikke finnes kapasitet til å ta vare på pasientene etterpå.  På Haukeland universitetssykehus har de ansatte på intensiven beskrevet en meget krevende situasjon, hvor det nesten hele tiden er fullt. De må ofte flytte pasienter før de ønsker for å få plass til kritisk syke som må ha plass.  I sommer måtte de utsette syv hjerteoperasjoner og sykefraværet blant sykepleierne gikk i taket.  De siste tre årene har sykehuset registrert nærmere 240 operasjoner som har blitt utsatt kort tid i forkant – med manglende intensiv- eller postoperativ kapasitet som oppgitt årsak. Under pandemien ble det mange utsettelser da intensivavdelingene var fulle av alvorlig syke covid-pasienter. 162 av disse var på hjerteavdelingen, hvor det foregår hjerte- og lungekirurgi.  Det siste året, september medregnet, har sykehuset måttet utsette 50 operasjoner som følge av manglende kapasitet på intensiven og postoperativ enhet. 42 av disse var på hjerteavdelingen. Store forberedelser – Pasienter blir på kort varsel, som regel på operasjonsdagen, tatt av det planlagte operasjonsprogrammet og får beskjed om at operasjonen utsettes. Da må de vente på ny time, noe som er utrolig kjedelig når det for eksempel dreier seg om en kreftoperasjon. Mange har gjort store forberedelser for dette, både mentalt og praktisk, sier kirurgisk prioritør ved Haukeland universitetssykehus, Christian Beisland, til VG. – Hva betyr det for de ansatte? – Man blir oppgitt og lei når man som kirurg har forberedt seg på en operasjon som ikke gjennomføres som planlagt. Kirurger bruker mye tid til forberedelser for hver enkelt pasient, noe som da er helt bortkastet når disse strykes på kort varsel, svarer han. Det er i tillegg registrert 3400 timer med overtid og ekstravakter i 2023, fordelt på 240 ansatte. – Vi har utsettelser hver uke, og de pasientene må inn på et senere tidspunkt. Vi mister mye som følge av for lav kapasitet. Det er ingen buffer i systemet, så hvis en ting faller bort, så blir alle i hele linjen stående. Det er enormt kostbart for samfunnet med strykninger på kort varsel. Og så er det følelsesmessig tungt for pasientene. Det er bare leit, sier Beisland. Nærmere 22.300 overtidstimer På Universitetssykehus i Nord-Norge (UNN) er det samlet sett de siste tre årene utsatt 62 operasjoner på grunn av manglende kapasitet på intensiven eller oppvåkningsenheten.  Til og med september i år er det utsatt 17 operasjoner av denne årsak, hvor to av disse var innen hjertekirurgi.  – Vi ønsker å gjennomføre operasjonene slik de er planlagt. Det er mer arbeidsressurser som blir brukt når vi må replanlegge. Dette betyr noe for alle som er involvert, fra de som rengjør stuene og klargjør utstyr, til operasjonsstuepersonellet inkludert kirurger, til sengeposten hvor pasienten oppholder seg. Det har mange ringvirkninger at planlagte operasjoner blir utsatt, sier Snorre Manskow Sollid, som er konstituert klinikksjef ved Operasjon og intensivklinikken, til VG. – Det er ikke ønskelig at vi ikke klarer å ta unna det planlagte til enhver tid. Kapasiteten hos oss er en begrensende faktor og årsaken til det er mangelen på kompetent personell, fortsetter han. På UNN er det brukt nærmere 22.300 overtidstimer for relevante yrkesgrupper fra januar til september. Også de to foregående årene er det brukt mellom nærmere 27.000 og 30.000 overtidstimer.  – Overtidsbruken er et uttrykk for mangelen på personell, som gjør at vi bruker byråer, vikarer og overtid på eget personell. Mangelen på faste ansatte kompenseres ved bruk av de tre virkemidlene og det koster penger. Vi har en overtidsbruk og en vikarbruk som er høyere enn vi ønsker. Stramme rammer På Oslo universitetssykehus ble det frem første uken i oktober utsatt 44 planlagte operasjoner som følge av manglende intensiv- eller postoperativ kapasitet. Siden 2020 er det utsatt 272 operasjoner med denne årsaken.  Dette er det største intensivmiljøet i Norge og de tar i bruk overtid for å gjennomføre så mye som mulig av det planlagte operasjonsprogrammet. – Gitt de rammene vi er tildelte, stramme rammene vi har, så drives det et omfattende og daglig arbeid med å sørge for at vi har de postoperative sengene til de som skal opereres. Det betyr vi må justere kapasiteten med bruk av overtid for dette til å gå rundt. Det er en måte å arbeide på som koster mye for de ansatte og deres nærmeste ledere. Dette gir oss et vedvarende økonomisk underskudd, sier klinikkleder Øyvind Skraastad ved Akuttklinikken på Oslo universitetssykehus.  Ahus har ikke hatt anledning til å tallfeste hvor ofte planlagt kirurgi som blir utsatt som følge av manglende overvåknings- og intensivkapasitet, men opplyser at det skjer «svært sjeldent» når sykehuset har normal drift. Flere titalls utsettelser På St. Olav hospital, som behandler pasienter fra hele Helse Midt-Norge, utsettes det årlig mellom 20 og 30 operasjoner som følge av manglende overvåkningskapasitet.  For det meste er det snakk om store operasjoner i mage- og tarmsystemet, urinveiene og store blodårer. Antall strykninger i denne perioden beskrives som stabilt, med unntak av 2021 da pandemien påvirket norske sykehus i stor grad.  – Pasientene får tilbud om ny dato så snart vi har kapasitet, og prioriteres da først på programmet, sier fagdirektør Birger Endreseth ved St. Olavs hospital.

Summary: Flere av Norges største sykehus opplever at store operasjoner som hjertekirurgi utsettes på grunn av manglende kapasitet i intensiv- og overvåkningsavdelingene.

Summary: På Haukeland universitetssykehus har det siste året 50 operasjoner blitt utsatt, hvorav 42 var på hjerteavdelingen.

Summary: Sykehusene sliter med mangel på kompetent personell og overtid blir brukt for å kompensere.

Summary: Oslo universitetssykehus har så langt i år utsatt 44 planlagte operasjoner grunnet kapasitetsproblemer.


Frifunnet for å ha øksedrept sønnen til Randi – nå er han siktet for nytt økseangrep

SKIEN (VG) En sommerdag i 2017 ble 37 år gamle Andre Vollen drept på brutalt vis i rusboligen sin i Skien. Ingen er straffet for drapet. En annen rusavhengig mann, som bodde i naboleiligheten, ble også hugd til med øks i hodet. I dag står de to økseangrepene fortsatt som uoppklarte. En nå 35 år gammel mann ble frifunnet for både drapet og den grove volden i en rettssak i desember 2018. Både 35-åringen og flere andre i rusmiljøet hevdet i retten at en annen navngitt mann sto bak angrepene. Dette skapte stor nok tvil at 35-åringen ble frifunnet. Moren til Andre Vollen, Randi Holestøl, føler seg sikker på at riktig mann ble tiltalt for drapet.  Det var et sjokk for familien at statsadvokaten la ned påstand om frifinnelse under rettssaken. – Statsadvokaten feiget ut, sier moren. LES OGSÅ: 37 uoppklarte drapssaker – dette er ofrene I søkelyset igjen VG avslørte i helgen hva som skjer med uoppklarte drapssaker – dersom sakene blir henlagt eller den tiltalte blir frikjent. Mange saker havner i en skuff: Uten aktiv etterforskning. Da det dukket opp nye opplysninger under rettssaken etter drapet på Andre Vollen, gjennomførte Sør-Øst politidistrikt fire nye vitneavhør. – Disse avhørene ga ikke grunnlag for ytterligere etterforskningsskritt, skriver politiadvokat Tine Henriksen i en e-post. I dag er det ingen aktiv etterforskning i saken. Espen Refstie er 35-åringens forsvarer. – Ut fra en rekke vitneutsagn om at en annen mann hadde tilstått drapet på Vollen, og fordi denne utpekte mannen hadde på seg Vollens blodige belte etter drapet, var frifinnelse helt riktig resultat, sier Refstie til VG.  – Jeg har all mulig respekt for at de pårørende vil ha et svar og at de står igjen med mange spørsmål etter en sånn sak, men det var helt riktig av statsadvokaten å trekke tiltalen, sier han.  Nå, fem år etter frifinnelsen, er den frikjente 35-åringen igjen i politiets søkelys for å ha hugget en mann med øks hjemme hos seg selv i Skien. Igjen peker 35-åringen på en annen mann. Også dette økseangrepet kan bli stående uoppklart, opplyser politiet. – Det er på det rene at en av de to siktede har hugget til fornærmede med øks i ansiktet og i hånden, sier politiinspektør Odd Skei Kostveit til VG. – Men de to siktede peker på hverandre, og fornærmede har hatt problemer med å forklare seg detaljert om hva som skjedde. Dette gjør det vanskelig for oss å oppklare saken, utdyper han. Advokat Refstie sier at 35-åringen hele veien har nektet straffskyld i den nye saken. – Han har gitt en grundig og utdypende forklaring om dette til politiet, sier forsvareren. Ute av varetekt 35-åringen har sittet varetektsfengslet under etterforskningen, men han ble løslatt i november. Han har byttet navn etter frifinnelsen.  – Vi mener det er skjellig grunn til mistanke for at 35-åringen har angrepet fornærmede med øks, men slik saken står nå, er det ikke sannsynlig at vi kommer i mål med en tiltale her. Da kan vi heller ikke holde 35-åringen varetektsfengslet, sier Kostveit. Han forteller at det er vanskelig for politiet å etterforske saker i belastede rusmiljøer. – Når de involverte kjenner hverandre, og tung rus er inne i bildet, kanskje også frykt for å forklare seg, er det mer utfordrende for politiet å løse sakene, påpeker politiinspektøren. «Jeg har tatt dem alle sammen» Etter drapet på Andre Vollen ble 35-åringen sett syklende fra åstedet med en øks inntullet i et teppe. Han kastet øksen i Hjellevannet, før han ba en venninne møte ham. Hun forklarte til politiet at han hvisket henne i øret: «Dette er ikke ment som en trussel, eller for å gjøre deg redd, men jeg har tatt dem alle sammen.» 35-åringen forklarte seg aldri i politiavhør, heller ikke for domstolen. Ifølge rettspsykiaterne er 35-åringen paranoid schizofren, og de mener at han var psykotisk på drapstidspunktet. Noen få dager før drapet ble 35-åringen skrevet ut fra behandling ved Sykehuset Telemark. Statsforvalteren konkluderte med at mannen ikke fikk forsvarlig behandling, skrev NRK. Under etterforskningen sendte 35-åringen tre brev til politiet. Her ga han tre forskjellige versjoner om hva som skjedde da Andre Vollen ble drept. Han hevdet at han selv var uskyldig, og at det var en annen mann som begikk øksedrapet. Mannen han pekte ut, skal ha vært en av Andre Vollens nære kamerater. Denne mannen – som også skal ha bodd hos Vollen i perioder – skal ha møtt i politiavhør med Vollens blodige buksebelte. Kameraten nektet for å være drapsmann og pekte rett tilbake på 35-åringen. Under rettssaken hevdet flere personer fra Skiens rusmiljø at Vollens kamerat hadde innrømmet overfor dem at det var han som sto bak drapet. «Han fortalte at han kakket han i hodet en gang, strøyk han over håret og sa nå skal du sove. Så kakket han en gang til og da var han død.» forklarte et av vitnene i retten. Dommerne stilte seg tvilende til opplysningene om at kameraten skulle ha påtatt seg ansvar for drapet, men mente man heller ikke kunne avfeie alle vitneforklaringene. Retten mente at disse forklaringene skapte nok tvil rundt om det faktisk var 35-åringen som drepte Vollen, og dermed ble han frifunnet. Det har gått snart fem år siden 35-åringen ble frikjent. Bortsett fra de fire vitneavhørene har det ikke vært noen aktiv etterforskning av drapssaken etter det. I høst har VG undersøkt 835 drapsetterforskninger fra de siste 20 årene, og funnet 37 uoppklarte drapssaker der politiet mente et menneske var drept, men hvor ingen er dømt. Drapet på Andre Vollen er ett av disse uoppklarte drapene. I et flertall av de uoppklarte drapssakene tilhører ofrene en eller flere utsatte grupper i samfunnet. Hvorfor er det sånn? – Kaos i retten Mor til Andre Vollen, Randi Holestrøl, tar imot VG hjemme i stua i Skien.  De er ikke overrasket over at mannen som var tiltalt for drapet på sønnen, er siktet for et nytt økseangrep. – Vi har tenkt mye på det, og sagt: «En dag kommer han til å gjøre noe». Han er visst ganske syk, og attpåtil driver han med stoff. På veggen henger et barndomsbilde av Andre, sammen med tvillingbroren og en eldre bror, som etter hvert slår seg ned i sofaen sammen med mor og stefar. – Mannen som den tiltalte pekte ut som gjerningsmann var en av Andres venner. Han kalte Andre for «broren» sin. Den tiltalte var derimot en som Andre sa at «fucket» med livet hans, forteller moren. Samboer Ove Dørdal beskriver rettssaken som det rene kaos. – En masse vitner som ikke visste opp ned på døgnet, som var ruset og fremsto syke. Det ble en suppe, med masse motstridende opplysninger, sier han. Samboerparet er opptatt av at Andre ble funnet med ritalin i underbuksen, og at mannen som tiltalte pekte ut som drapsmann, visste at Andre oppbevarte dette her. – Hvis det var han som hadde drept Andre, så ville han tatt pillene også, men de lå der, sier Dørdal. Broren til Andre stusser over at politiet ikke jobber videre for å oppklare saken: – Er det fordi det er litt pytt pytt med narkomane, spør Vollens eldre bror.  Statsadvokat Petter Sødal skriver til VG at han la ned påstand om frifinnelse på grunnlag av bevisbildet som forelå da rettssaken var gjennomført, vurdert opp mot det strenge strafferettslige beviskravet og påtalemyndighetens objektivitetsplikt.  Rettelse: VG skrev første at det hadde gått snart fire år siden 35-åringen ble frikjent. Det riktige er snart fem år. Rettelsen ble gjort torsdag 7. desember kl. 08:28.

Summary: Andre Vollen (37) ble funnet drept med øks i Skien 7. juli i 2017.

Summary: En nå 35 år gammel mann ble tiltalt for drapet, men frifunnet. Det pågår ingen aktiv etterforskning av drapet.

Summary: Nå er 35-åringen siktet for et nytt økseangrep, men også denne saken blir etter alt å dømme henlagt.


NSM-skandalen: Frp krever Mehl inn på teppet

Frp mener det er flere ubesvarte spørsmål knyttet til det ulovlige lånet i Nasjonal sikkerhetsmyndighet (Sp). Nå ber de justisministeren redegjøre i Stortinget. – Nasjonal sikkerhetsmyndighet har en nøkkelrolle for å ivareta vitale samfunnsfunksjoner, og vi er helt avhengige av at denne sentrale instansen har tillit i folket, sier finanspolitisk talsperson Hans Andreas Limi i Frp. Han ber justisminister Emilie Enger Mehl (Sp) komme til Stortinget før jul for å informere om saken. Mehl vil stille – Det er ingen tvil om at justisminister Mehl er ansvarlig for det som skjer, ikke bare i departementet, men også i underliggende etater. Det politiske ansvaret for at Grunnlovens bestemmelser om at det kun er Stortinget som kan gi bevilgninger er brutt, ligger altså hos justisministeren, sier Limi. Justisminister Emilie Enger Mehl møtte mandag morgen Limi i Politisk kvarter hos NRK. – Dersom Stortinget ønsker mer redegjørelse eller at jeg kommer dit, gjør jeg selvfølgelig det, sier Mehl under sendingen.  NSM-direktør Sofie Nystrøm gikk av på dagen fredag da en ulovlig låneavtale på 200 millioner kroner ble kjent. Hun mener imidlertid at Justisdepartementet ble orientert om at NSM ville inngå en leieavtale med såkalt innebygd finansiering. Limi: Må spille med åpne kort Frps finanspolitisk talsperson mener det er flere spørsmål i saken som står ubesvart. – Dette er nok et eksempel på en sak som handler om tillit til politikere og sentrale styringsorganer. Derfor er det av helt avgjørende betydning at justisministeren spiller med åpne kort og kommer til Stortinget for å redegjøre for saken, sier Limi. I løpet av helgen har både Frp og Rødt også bedt om at saken havner i kontroll- og konstitusjonskomiteen på Stortinget. Jusprofessor Mads Andenæs har tidligere sagt at han tror justisministeren må gå etter NSM-skandalen. Han har anklaget departementet for å tilbakeholde informasjon.

Summary: Frp krever svar om ulovlig låneavtale i Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM)

Summary: Finanspolitisk talsperson Hans Andreas Limi i Frp ber justisminister Emilie Enger Mehl (Sp) redegjøre i Stortinget

Summary: NSM-direktør Sofie Nystrøm gikk av etter låneavtale på 200 millioner kroner ble kjent

Summary: Frp og Rødt ønsker at saken havner i kontroll- og konstitusjonskomiteen på Stortinget

Summary: Jusprofessor Mads Andenæs mener justisministeren kan måtte gå av etter NSM-skandalen


Peder Kongshaug ut mot Nederland etter EM-gullene: – Uetisk

Peder Kongshaug (22) beseiret den nederlandske storfavoritten i Heerenveen. Så kom den norske EM-vinneren med hard kritikk av Nederland. 22-åringen fra Stavanger fikk med seg to EM-gull og verdensrekord på lagtempo fra Heerenveen sist helg. Etterpå var han opptatt av å gi nederlenderne klar beskjed. Det norske landslaget følte seg dårlig behandlet da de i september var på to ukers treningsleir i EM-arenaen Thialf. I mangel på norsk is fikk de svært ugunstige treningstider sammen med urutinerte utøvere i Nederland. – Vi trente med «kids» som aldri har vært på isen med så raske løpere som oss. Vi gikk runder på 26 og 25 sekunder. Det var superskummelt. Det var uetisk og noe vi må unngå i fremtiden, meldte Kongshaug til et kobbel av nederlandske journalister. Uttalelsene vekker oppsikt i Nederland.  – Vi fikk heller ikke bruke syklene i vektrommet. Det var reservert de nederlandske lagene. Det var merkelig, sier han. Kongshaug sjokkerte den stappfulle arenaen med å slå hjemmefavoritten Kjeld Nuis på 1500 meter søndag. – Jeg forstår at Nederland ønsker seg flest mulig medaljer, men dette er ikke den rette måten å utvikle sporten på, sier han. Det nederlandske skøyteforbundet har blitt konfrontert med kritikken. – Det var ekstremt travelt i Thialf på den tiden, sier den nederlandske langdistansesjefen Freek van der Wart til storavisen De Telegraaf. Han hevder ingen nordmenn klaget i september.  – Det er skammelig at folk tenker slik. Vi har investert 65.000 euro i et fitnessrom under tribunen. De mistet kanskje erfaringen fra Thialf, men de kunne trent godt der. Så Peder Kongshaug kunne også ha sagt takk, mener Remy de Wit, direktør i det nederlandske skøyteforbundet KNSB. – Jeg håper at det nederlandske skøyteforbundet mottar oss like bra som Thialf-publikummet gjorde. Jeg mener de går i feil retning når det gjelder å ønske internasjonale løpere velkommen, sier Kongshaug og mener at også den belgiske OL-vinneren Bart Swings har fått dårlig behandling. Kongshaug ble syk under treningsleiren i september og ba derfor om å få bli en uke ekstra. Men han fikk ikke tilgang på isen i Heerenveen. – Jeg vet ikke hvem som har ansvaret, men alle jeg snakker med ønsker forandringer. Noen mener at de ikke kan tillate utlendinger på isen. Jeg tenker det er feil, sier Kongshaug. Kongshaug fikk spørsmål fra en nederlandsk journalist om EM-gullene smaker enda bedre på bakgrunn av det som skjedde i høst. – Jeg ønsker å si nei, men sier ja. Jeg tror enhver internasjonal løper vil si at det smaker aller best å slå nederlenderne her, svarer Peder Kongshaug. Norges landslagssjef, halvt nederlandske Bjarne Rykkje, er godt kjent med saken. – Jeg organiserte treningssamlingen i september. Jeg er helt enig med Peder, sier han til VG. Rykkje forklarer at det er mange organisasjoner som styrer hvem som får treningstid i Heerenveen. Ikke bare det nederlandske forbundet, men også Thialf-ledelsen og den nederlandske utgaven av Olympiatoppen. – Jeg måtte ringe, ringe og ringe for å få treningstid på isen. Her prøvde det nederlandske forbundet å hjelpe oss med de beste treningstidene som var tilgjengelige. Jeg skjønner at de blir forbannet. Men jeg forstår også Peder veldig godt. Jeg støtter ham alltid. Vi fikk dårlige treningstider, men det var ikke KNSB sin feil. Jeg tror det var mer Thialf sin feil.  –  Men Thialf-direktøren har allerede tatt kontakt med meg for å diskutere dette. Det har de aldri gjort før. Så jeg er veldig glad for at Peder gikk ut med dette. Nå skjer det endelig noe, sier Bjarne Rykkje.

Summary: Peder Kongshaug, norsk skøyteløper med to EM-gull sist helg, kritiserer Nederland for dårlig behandling under treningsleir i september.

Summary: Kongshaug og det norske laget fikk ugunstige treningstider og måtte trene med urutinerte løpere.

Summary: Norges landslagssjef, Bjarne Rykkje, er enig i kritikken og mener problemet skyldes ledelsen innendørsarenaen Thialf.

Summary: Det nederlandske skøyteforbundet avviser kritikken og mener de kunne ha sagt takk for tilgang til treningsfasiliteter.

Summary: Kongshaug vant EM -gull på 1500 meter og lagtempo i Heerenveen. Det norske laget satte verdensrekord.


Høyre misfornøyd: Forsvarsbudsjettet er oversolgt

Forsvarsbudsjettet blir 15 milliarder kroner større i 2024. Men når Ukraina-bidrag, prisstigning og annet er trukket fra, er den reelle økningen til norsk forsvar langt mindre.  – Regjeringen har oversolgt forsvarsbudsjettet, sier Hårek Elvenes, Høyres forsvarspolitiske talsmann, til VG.  Han viser til pressemeldingen om budsjettet som forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) la ut klokken 09.00 fredag morgen:  Elvenes sier at den reelle styrkingen ut over tidligere vedtak i Stortinget, krymper ned til 1,5 milliarder kroner når opptrappingen som lå i Forsvarets langtidsplan er trukket fra – et tall han fant i en faktaboks i pressemeldingen.  – Forsvarsbudsjettet svarer ikke på Forsvarskommisjonens behov, heller ikke det som statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) har beskrevet som en skjebnetid, sier Høyre-representanten.  «Vi lever i en skjebnetid i Europa», sa Støre da han møtte VG sammen med forsvarsministeren og finansministeren og la fram tallene fra forsvarsbudsjettet tidligere denne uken.  Satser på personell Forsvarsdepartementet bekrefter at netto-tallet er 1,5 milliarder kroner. Men forsvarsminister Bjørn Arild Gram fastholder at satsingen er stor og reell:  – Vi har presentert budsjettet helt likt det Høyre gjorde i regjering: En nominell og en reell økning. Når prisveksten er trukket fra, er budsjettet 10,9 milliarder større enn vedtatt budsjett. Det har vi delt på to hovedformål: Fortsatt støtte til Ukraina, som øker med 4,5 milliarder ut over årets vedtatte budsjett. Og en reell styrking av det norske forsvaret, langt ut over det som lå i langtidsplanen, sier Gram til VG.  Han sier at den militære støtten til Ukraina er en viktig prioritering for regjeringen: – Vi kunne sikkert valgt å bruke mer på forsvar her hjemme, men det er mer akutte behov i Ukraina akkurat nå, utdyper Gram.  Noe av økningen må til fordi krona har svekket seg mens Forsvaret gjør store anskaffelser av materiell i utenlandsk valuta.  – Den forrige langtidsplanen som Høyre laget i regjering, var ikke god nok. Nå er vi er i gang med en ny langtidsplan som neste år skal gi et helhetlig svar på Forsvarets behov, sier forsvarsministeren.  Grunnmuren  Hårek Elvenes sier til VG at regjeringen burde satset mer på å styrke forsyningsberedskapen: – I det fagmilitære rådet ba forsvarssjefen om at grunnmuren må styrkes, at lagrene av ammunisjon, drivstoff og reservedeler må bygges raskt opp igjen. Det kan vi ta fatt i nå i 2024, for det kan ikke vente til en ny langtidsplan, sier Elvenes. – Grunnmuren starter vi på nå, svarer Gram: – I dette budsjettet satser vi tungt på mer personell i Forsvaret, på nye utdanningsplasser og på bygninger for å huse de som vi vil rekruttere. Det svarer direkte på forsvarssjefens råd, hvor han ba om umiddelbar styrking av utdanningen, sier han.  Absolutt minimum  De LO-organiserte forsvarsansatte i Norges Offisersforbund mener at forsvarsbudsjettet er på et minimum av behovet.  Lederen Torbjørn Bongo er fornøyd med at rammen øker med 1,5 milliarder kroner ut over prisstigning, Ukraina og langtidsplanen, men legger til: – Beskrivelsene fra Forsvarskommisjonen, det fagmilitære rådet og regjeringens egen beskrivelse av hull, anslått til mellom 50 og 100 milliarder kroner, så er dette et absolutt minimum av hva som er nødvendig, sier han.  Også befalsorganisasjonen BFO sier at satsingen er et minimum: – Det er også et behov for å erstatte materiell og ammunisjon som har blitt donert til Ukraina. Og det må skje raskt, sier forbundsleder Dag Stutlien.

Summary: Det norske forsvarsbudsjettet vil øke med 15 milliarder kroner i 2024. Men den reelle økningen er mindre.

Summary: Hårek Elvenes (H), hevder at regjeringen har oversolgt forsvarsbudsjettet.

Summary: Forsvarsminister Bjørn Arild Gram forsvarer budsjettet, og sier at støtten til Ukraina er en viktig prioritering for regjeringen.

Summary: Fagforeningene i Forsvaret sier at budsjettet bare dekker et minimum av Forsvarets behov.


Tidligere USA-president Donald Trump sier i et opptak at han beholdt et hemmelig dokument om Iran, melder CNN. Føderale påtalemyndigheter skal ha fått tak i et lydopptak av et møte fra sommeren 2021 der USAs tidligere president Donald Trump erkjenner at han beholdt et hemmeligstemplet Pentagon-dokument om et potensielt angrep på Iran. Det melder CNN. Opptaket skal indikerer at Trump forsto at han beholdt klassifisert materiale etter at han forlot Det hvite hus, skriver den amerikanske TV-kanalen. Dokumentet var angivelig fra forsvarsdepartementet og omhandlet et mulig angrep mot Iran, melder CNN, som viser til flere kilder. CNN har ikke lyttet til opptaket, men viser til flere anonyme kilder som beskriver opptaket. Trump etterforskes av justisdepartementet for håndteringen av graderte dokumenter. I august i fjor gjennomførte FBI en husransakelse i Trumps bolig Mar-a-Lago i Florida. Der ble det funnet mer enn 11.000 dokumenter, blant dem 100 som var merket som graderte.

Summary: Tidligere president Donald Trump innrømmer i et opptak å ha beholdt et hemmelig Pentagon-dokument om et mulig angrep på Iran, melder CNN.

Summary: Lydopptaket er fra sommeren 2021 og indikerer at Trump forsto at han beholdt klassifisert materiale etter at han forlot Det hvite hus.

Summary: Trump etterforskes for håndtering av graderte dokumenter, og i august 2021 fant FBI over 11.000 dokumenter, hvorav 100 var graderte, i hans bolig i Florida.

Summary: Denne saken er viktig å vite om, da det kan ha konsekvenser for Trump med tanke på hans håndtering av sensitiv informasjon og potensielle lovbrudd.


Forvirret Mercedes sliter i høyhastighetsvinger: – Fundamentale problemer

– Det er noe vi ikke forstår, sier teamsjef Toto Wolff. Det ble igjen et skuffende Formel 1-løp for Mercedes i Saudi-Arabia.  George Russell ble nummer seks, mens Lewis Hamilton ble nummer ni. Begge to var et hav bak suverene Max Verstappen. Nå innrømmer teamsjef Toto Wolff at laget sliter i raske svinger, og at de sliter med å finne ut av problemet. – Det er noe vi ikke forstår. Vi er raske overalt ellers, men taper mye tid i høy hastighet, sier Wolff ifølge motorsport.com. Det som gjør problemene ekstra forvirrende er at resultatene på banen ikke samsvarer med simulatortestingen av bilen. – Dette er et fundamentalt problem. Vi har presset veldig hardt og skal gi alt for å forstå hva som foregår, lover teamsjefen.  – Vi har kjempet i tre år og håpet på en bil som kan kjempe lengre fremme i felter. Det å stå i dette nå er tøft. Jeg prøver fortsatt å kjøre så fort jeg kan, sa Lewis Hamilton til Viaplay etter løpet i Saudi-Arabia lørdag kveld. Mercedes håper å løse problemene innen sesongens tredje runde i Melbourne. De er på «et oppdrag» for å tette luken opp til Red Bull, ifølge Wolff.  Den tyske bilprodusenten har slitt med å finne toppfarten de siste sesongene. Nå virker det som om de nye regelendringene heller ikke har gitt dem det nødvendige løftet. Vil du lese mer om førerne, lagene, banene og duellene i 2024-sesongen? VGs store Formel 1-magasin kan kjøpes i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: Det ble et skuffende Formel 1-løp for Mercedes i Saudi-Arabia, med George Russell nummer seks og Lewis Hamilton nummer ni

Summary: Teamsjef Toto Wolff innrømmer at de sliter i raske svinger og jobber med å finne problemet

Summary: Resultatene på banen samsvarer ikke med simulatortestene

Summary: De nye regelendringene har ikke gitt Mercedes nødvendig løft


Birgitta Ohlsson fick sitt drömjobb – sedan kom cancern tillbaka

Birgitta Ohlsson skulle precis börja drömjobbet efter att ha blivit fri från bröstcancer.  Då fick hon beskedet – hon hade fått leukemi.  – De cellgifter som skulle dödat min bröstcancer verkar ha gett mig leukemi,  säger hon i en intervju med Dagens Nyheter. Liberalernas tidigare toppkandidat Birgitta Ohlsson fick för några år sedan diagnosen bröstcancer. Hon berättade själv om beskedet. ”Inga fler flätor. I mitten av juli fick jag diagnosen bröstcancer med lymfkörtelmetastaser (dottertumörer). Jag pendlar mellan känslan av att detta bara är en otäck mardröm som någon kommer att väcka mig ur till att faktiskt se mig själv under tidig vår ha genomgått cellgifter, operation och strålning och kunna planera vår flytt till USA”, skrev hon i ett inlägg på Instagram. I samma veva hade Birgitta Ohlsson precis fått beskedet om att hon fått sitt drömjobb på National Democratic Institute, NDI, en organisation som USA:s tidigare utrikesminister tidigare ledde. Sedan kom pandemin vilket gjorde att flytten sköts fram. Beskedet: Leukemi Ohlsson fick snabbt vård och genomgick en cellgiftsbehandling. Cancern var så allvarlig att hon inte trodde att hon skulle överleva.  Men när hon precis blivit blivit fri från bröstcancern kom nästa besked i januari – hon hade fått leukemi.  – Först överlever jag en aggressiv bröstcancer och så visar det sig att de cellgifter som skulle dödat min bröstcancer verkar ha gett mig leukemin, säger Birgitta Ohlsson. Ohlsson togs in på akuten, svårt sjuk i sepsis och lunginflammation. Då varnade läkarna för att det kunde vara värre än så. – Nästa dag berättade de om leukemin. Allt svartnade och det kändes som om jag fått en dödsdom. Igen. ”Håller kvar mina grundvärderingar” Sedan flera år tillbaka har Birgitta Ohlsson varit borta från svensk partipolitik och har inte längtat tillbaka. I det senaste valet valde hon att inte rösta på sitt gamla parti, Liberalerna, och förklarade att motståndet till Sverigedemokraterna var en princip. Istället valde hon att lägga sin röst på Centerpartiet.  – När det blåser som mest politiskt är det viktigaste man kan göra att stå stilla. Hade jag varit politisk karriärist skulle jag ha stannat kvar i partipolitiken och anpassat mig efter högervridningen. Men jag valde i stället att hålla kvar vid mina grundvärderingar och välja att arbeta i sammanhang där mina värderingar kan vara intakta. Birgitta Ohlsson var riksdagsledamot för Liberalerna under 16 år och har tidigare varit bland  annat EU-minister och demokratiminister.  2017 utmanade hon Jan Björklund om partiledareposten men förlorade striden och valde efter det att lämna politiken.

Summary: Efter att ha överlevt bröstcancer fick Liberalernas före detta toppkandidat, Birgitta Ohlsson, beskedet att hon har leukemi. Hon tror att cancercellgifterna som räddade henne från bröstcancer kan ha orsakat leukemin.

Summary: Tidigare erbjöds Ohlsson sitt drömjobb hos National Democratic Institute, men på grund av pandemin blev hennes flytt till USA försenad.

Summary: Ohlsson har lämnat partipolitiken och har valt att engagera sig i sammanhang som upprätthåller hennes värderingar.


Reagerer på tekstlikheter i Kjerkols oppgave: – Må gi en bedre forklaring

Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) fastholder at de som er intervjuet er «unike» for oppgaven hennes - og ikke kopiert fra andre. Lørdag kunne VG fortelle at masteroppgaven til helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) inneholder flere passasjer som er identiske med tekst fra andre akademiske oppgaver, blant annet en masteroppgave fra 2015. Kjerkols oppgave ble skrevet sammen med en medstudent og levert kort tid før hun ble statsråd i 2021. Blant annet inneholder oppgaven avsnitt om hva informanter har sagt, som er svært like avsnitt fra oppgaven fra 2015. Dermed reises det nå spørsmål om informantene har sagt det samme i forbindelse med arbeidet med begge oppgavene, eller om andres funn kan ha blitt gjengitt i Kjerkols masteroppgave uten kreditering. Kjerkol fastholder overfor VG at informantene er «kjente og unike for vår oppgave». – Vår oppgave har en unik problemstilling. Dataene vi brukte er samlet inn av oss fra våre informanter, analysert av oss og drøftingen og konklusjonene er våre. Våre informanter er kjente og unike for vår oppgave. De er ikke identifisert med navn, men jobber i hjemmetjenesten i Stjørdal kommune, uttaler Kjerkol og legger til: – Nå har Nord Universitet sagt at de skal se på oppgaven, og da får de avklare hvordan de vurderer sensuren de har gitt. Frem til det avventer jeg å kommentere ytterligere utover det jeg har sagt Eksempler Her er aktuelle eksempler fra Kjerkols oppgave, hvor teksten som er markert rød, er identisk med en annen oppgave: – Det hun skriver om informanter er åpenbart hentet fra en annens tekst. Der holder det ikke å vise til «samme metode». De har ikke snakket med de samme informantene, sier professor i pedagogikk Solveig Østrem til VG. – Ser veldig styg ut Christine Meklenborg Nilsen, som er professor og instituttleder ved Institutt for litteratur, områdestudier og europeisk språk ved Universitetet i Oslo, savner at Kjerkol svarer på det hun blir spurt om. – Dette handler ikke om hvilken metode hun har brukt, men at det så å si er identiske tekstutdrag, sier hun til VG. – I aktuelle utdrag fra masteroppgaven henvises det til informanter, som virker å ikke være egne. Jeg har bare lest det som står i mediene om saken, og ikke sett selve oppgaven. Men slik jeg leser det, synes jeg det ser veldig stygt ut. Det ser ut til at hun referer til egne funn, og det kan man ikke gjøre om det er hentet fra andre. – Handler om det viktigste Nilsen sier at en jurist en gang sa til henne at det er to regler som gjelder i hennes bransje. – Man skal ikke lyve og ikke stjele. Vi er helt nødt til å finne ut om Kjerkol har løyet eller stjålet, og da må hun gi en bedre forklaring enn hun ga på Dagsrevyen lørdag, sier hun og fortsetter: – Jeg blir opprørt fordi dette handler om det aller viktigste i vitenskapen, nemlig etterprøvbarhet og etterrettelighet. Selv om helseministeren har fått hard medfart fra flere jusprofessorer, er det andre som har tatt til orde for at saken ikke nødvendigvis er så alvorlig:  Advokat Halfdan Melbye, som har erfaring med plagiatsaker, mener at utdragene ikke er nok til å konkludere. – For at det skal være fusk, så må også tekstlikhetene ha litt omfang. Dersom et universitet fikk en treffliste som så ut som dette her, ville de antagelig ikke reagert i det hele tatt. Kjerkol har uttalt til VG at det ikke er tekst fremstilt som egne funn og konklusjoner, men erkjenner at det kan være formuleringer i oppgaven som burde hatt tydeligere henvisning. – VG viser til beskrivelser av metode og forskningslitteratur om metode i vår masteroppgave som er sammenfallende med beskrivelser i andre oppgaver. Det er ikke så overraskende all den tid oppgavene bygger på de samme teoriene og metodene, uttalte hun og fortsatte: – Vi har ikke fått gjennomgått alt innen fristen VG har satt, men de fleste eksemplene handler om metodebeskrivelser som er likelydende.

Summary: Helseminister Ingvild Kjerkols (Ap) masteroppgave fra 2021 inneholder flere passasjer som er identiske med tekst fra andre akademiske oppgaver.

Summary: Blant annet inneholder oppgaven avsnitt om hva informanter har sagt, som er svært like avsnitt fra en masteroppgave fra 2015.

Summary: Professor Solveig Østrem mener at disse avsnittene åpenbart er hentet fra en annen tekst. Mens professor og instituttleder Christine Meklenborg Nilsen synes det ser veldig stygt ut.

Summary: Kjerkol fastholder at informantene er «kjente og unike for vår oppgave».