Konflikten fortsetter – flere vurderer å bytte klubb: – Sliter med tilliten til ledelsen

Et avtroppende breddestyre, et sportslig utvalg som har trukket seg og en klubb i konflikt. Nå har flere i Klepp IL fått nok.  Det er steile fronter og full splid i Klepp IL. De siste ukene har vært preget av uro og splittelse i klubben.  I forrige uke inviterte ledelsen til et åpent medlemsmøte, hvor det ble temperatur og trykket stemning. Flere av medlemmene var langt ifra fornøyde med svarene de fikk under møtet.  Nå får Aftenbladet bekreftet at J13-laget til Klepp har meldt overgang til naboklubben Klebe som følge av de siste ukers konflikter.  – Hele laget på 20 spillere har meldt overgang, bekrefter trener Sigve Meling. Stakk nesen frem I forkant av beslutningen hadde Meling et møte med styreleder Jarl Haugland for å fortelle at han trakk seg i Klepp. Meling forteller at han har stukket nesen frem i konflikten og kritisert styre og stell kraftig, og dermed ble det umulig for treneren å fortsette i klubben.  Da muligheten til å melde overgang til Klebe bød seg, ble de enige om at dette var det beste for laget. Også det sportslige spilte inn, for Klebe har lag i aldersklassene over og under – noe ikke Klepp har.  – Jeg skal ikke svare for alle foreldrene, men for min del føler jeg at bredden i klubben har blitt litt tilsidesatt, og da ble det naturlig å stille seg bak de som legger ned over 20 frivillige timer i uken - slik som blant andre folkene i breddestyret og Sigve har gjort, sier Tomas Klingsheim i foreldregruppen til J13-laget. Bakgrunnen for konflikten i Klepp er at trenerteamet på A-laget trakk seg på nyåret etter uenigheter med sportslig utvalg om veien videre. Så krevde spillergruppen på A-laget å få trenerteamet tilbake og at sportslig utvalg skulle trekke seg, hvis ikke ville flere spillere slutte.  Da hovedstyret valgte å ta tilbake trenerteamet og sportslig utvalg hadde trukket seg, valgte også hele breddestyret å gi seg. Dette fikk snøballen virkelig til å rulle.  Flere medlemmer i Klepp som Aftenbladet har snakket med, mener ledelsen har sendt et signal om at trusler er greit og at A-laget betyr mer enn bredden.  Flere lag kan gjøre det samme Aftenbladet har også vært i kontakt med trenere som bekrefter at de har hatt foreldremøter og vurderer å flytte lagene sine over til Klebe.  Klepps J10-lag er blant disse. De hadde foreldremøte torsdag kveld.  – Vi er egentlig positive til å bytte til Klebe, men vi har ikke bestemt oss. Alle skal få god tid til å bestemme seg, forteller trener André Andersen, som også tidligere har sittet i breddestyret.  Han forteller at det er en todelt grunn til at de nå vurderer å bytte klubb: Hos gutter 10-laget hadde de også foreldremøte denne uken, og en mulig løsning kan være å melde laget over til naboen.  – Vi har diskutert flere mulige løsninger, men ikke bestemt oss for noe ennå. Det er guttene som kommer i første rekke, og det er de vi må tenke på, sier trener Morten Golf. Han satt selv i breddestyret som trakk seg, og forteller at han nå vurderer sin egen framtid i Klepp.  – Jeg sliter med tilliten til ledelsen. Vi har hele tiden vært opptatt av å gi alle spillerne et godt tilbud i Klepp. Jeg mener at hovedstyret tok et valg som kun gagnet A-laget, uten å tenke på konsekvensene for bredden. De burde aldri gitt etter for press og trusler, slik oppførsel kan vi ikke ha i klubben, sier Golf. – Finnes det en løsning på problemene i klubben?  – Det finnes alltid løsninger. Det er aldri for seint å snu, og jeg mener klubben nå har en ypperlig anledning til å ta problemet ved roten og røske skikkelig opp. Dette kan være en fin anledning til å komme til bunns i problemene, få en restart og bygge stein på stein.  – Slik det er nå, føler jeg ledelsen skyver problemene litt under teppet og venter til stormen blåser over. Det løser ikke problemene, men bare utsetter dem, sier Golf.  Dette sier Klebe Anita Havrevold, styreleder i Klebe SK, bekrefter at flere lag fra Klepp har tatt kontakt med dem.  Hun sier at dialogen med naboklubben er god, og at støyen som har oppstått er trist.  Styrelederen understreker også at lagene som nå kommer til Klebe, trolig ville funnet seg andre klubber, dersom Klebe ikke hadde ønsket dem velkommen.  Klepp og Klebe deler også idrettsanlegg. Derfor er det i grunnen ikke store endringer som møter lagene som nå velger å forlate Klepp til fordel for Klebe.  – I realiteten er den eneste endringen at de skifter farge på drakta fra grønn til gul, sier styrelederen. Usikker på løsningen Aftenbladet har også snakket med daglig leder i Klepp, Thomas Langholm Engen.  Han sier at situasjonen er trist, men er som de andre partene klar på at samarbeidet med naboklubben Klebe er godt.  – Selv om jeg skulle ønske at dette ikke var en situasjon, er det viktigste for meg personlig at folk spiller fotball.  På spørsmål om hvor løsningen ligger, innrømmer den daglig lederen at han rett og slett er usikker.  – Vi må fokusere på å lage et best mulig idrettslag for de som er i Klepp. Hadde det vært en enkel vei ut av det, så hadde ting vært i orden nå. Vi må prøve å kontrollere ting som vi får gjort noe med, og må gjøre det vi kan for de som er i Klepp. Vi må ha som mål å ta lærdom av dette, og komme styrket ut av dette, sier Engen. – Ikke ønskelig i det hele tatt Engen får støtte av styreleder i Klepps hovedstyre, Jarl Haugland.  – Vårt fokus nå er rett og slett bare å sikre et godt tilbud til de medlemmene vi har. Det gjelder for alle lagene.  Han også er kjent med at flere lag nå forlater Klepp til fordel for Klebe. – Det er ikke noe som er ønskelig fra vår side i det hele tatt. Men det viktigste er uansett at barn og ungdom driver idrett og fortsetter med det, sier Haugland. Han mener at forholdet til Klebe er fint. Og legger til at han regner med at klubben får på plass et nytt breddestyre i løpet av de neste to ukene. – Det er mange gode folk som har tatt kontakt, og som ønsker å være med i breddestyret. – Har hovedstyret vurdert å trekke seg? – Nei, det har vi ikke. Jeg føler vi har full backing. – Ser du noen løsning på konflikten? – Vårt fokus er å ha med flest mulig, lengst mulig - og gi alle aktive et godt tilbud. Vi kommer til å fortsette å behandle alle parter med respekt og å være løsningsorienterte.  MER OM KONFLIKTEN:

Summary: Det er intern konflikt i Klepp IL, som har ført til at breddestyret og det sportslige utvalget har trukket seg.

Summary: J13-laget i fotball har valgt å melde overgang til naboklubben Klebe, delvis som følge av konflikten.

Summary: Bakgrunnen for konflikten er hovedsakelig uenigheter mellom trenerteamet og det sportslige utvalget. Etter at trenerteamet trakk seg, krevde spillergruppen på A-laget at teamet skulle komme tilbake, noe som førte til at det sportslige utvalget trakk seg.

Summary: Flere andre lag i klubben vurderer også overgang til Klebe. Klepp ILs ledelse understreker at de vil sikre et godt tilbud til gjenværende medlemmer og at de håper på en løsning.


Bea and her Business om viralhiten «Born To Be Alive»: – Sinnssykt

TikTok har åpnet dører for britiske Bea Wheeler (19), som hun tidligere bare drømte om. Sin aller første liveopptreden holdt hun i Norge i forrige uke. – Det er surrealistisk, sier popkometen i et zoom-intervju med VG. Syv dager har gått siden Bea and her Business debuterte som liveartist foran 50.000 publikummere under VG-lista-showet på Rådhusplassen i Oslo. – Det eneste jeg tenkte og sa høyt til meg selv gjennom hele kvelden, var «sinnssykt», «sinnssykt», «sinnssykt». Så mange mennesker! En helt utrolig opplevelse, sier Bea og forklarer at intervjuet med VG også er det første intervjuet hun giør noensinne. Sånn så det ut da Bea opptrådte i Oslo – se VGTV: Siden «Born To Be Alive» ble lansert 12. mai, har 19-åringen gått fra null månedlige lyttere på Spotify til over 1,1 millioner månedlige lyttere.  I skrivende stund kan låten skilte med over seks millioner avspillinger og en 35. plass på listen over de mest virale låtene globalt. Den siste tiden har hun tronet øverst på Spotifys liste over viral-låter i Norge. Ikke minst har hun fått platekontrakt med Warner Music og blitt listet på BBC Radio 1. – Livet er godt om dagen, sier Bea og ler.  – Jeg har det veldig travelt, og førsteprioritet er å skrive låter. I januar i fjor år siden skrev britiske Daily Mail om «den unge fan-jenta», som ble lagt merke til av artist George Ezra (30) på TikTok – etter å ha covret hans hitlåt «Budapest». Ezra laget en duett-video med henne og la den ut for sine nær 500.000 følgere på plattformen.  – Jeg var på skolen da jeg så at han hadde delt den. Etter så mange år som fan av ham, tenkte jeg bare «OMG». Nå, halvannet år senere, har Bea tre ganger så mange følgere som ham. 1,4 millioner fans følger hennes liv på TikTok, og den mest sette videoen har nær 25 millioner visninger.  – Hva, har jeg flere følgere på TikTok enn Ezra? spør Bea vantro. Sunget siden hun var syv Hun presiserer at hun er ydmyk og takknemlig. Da ungjenta begynte å gå viralt med sine videoer, var hun helt alene, uten noe apparat rundt seg. – Mange aktører tok kontakt, og jeg dro på en haug med møter. Ofte var det bare meg i møte med kanskje 18 mennesker.  Til slutt var det Warner som satset og fikk napp. – Jeg føler meg heldig, sier 19-åringen. Bea kommer fra Buckinghamshire utenfor Oxford, men flyttet til London for halvannet år siden. Da sluttet hun også på skolen for å satse på musikk på heltid. Suksessen hun opplever på TikTok, hadde 19-åringen aldri sett for seg da hun kastet seg ut på plattformen for tre år siden. – Nå lever jeg sangdrømmen jeg har hatt siden jeg var syv år. Det er også helt sykt, konkluderer hun smilende. Kjærestemas Bea er imidlertid litt redd for at følgerne skal gå lei av snuttene hun legger ut i sosiale medier. – De blir vel snart gale av alle mine promovideoer, sier hun. «Born To Be Alive» handler om å være sterk i seg selv. Bea skrev første utkast til låten sammen med tre andre da hun var 17 år. Nå er den hentet frem igjen og pusset på. – Jeg skrev den som en respons på alle venner og slektninger som maste om at jeg måtte få meg kjæreste. Konstant! Jeg ble så lei av det og tenkte «For Guds skyld, stopp!», sier hun og ler. Klar tale fra bestemor Bea innrømmer at hun på den tiden følte seg usikker, siden de fleste vennene hadde kjærester. – Så dette er egentlig en beskjed til 17 år gamle meg. Samtidig føles det frigjørende i dag også, sier Bea, som gjerne ser at «den rette dukker opp» når tiden er inne.  Men enn så lenge lever hun godt som singel. Selv om bestemoren iblant dukker opp i videoene hennes og mener at barnebarnet «aldri kommer til å finne kjæreste» når hun synger om at hun ikke trenger det. – Du kan alltid stole på at familien din gir deg den brutale sannheten, sier Bea humoristisk. Når Bea synger om «Delilah», så er hun ikke den første. Plain White T’s gjorde det samme i 2006 og Tom Jones i 1968.  19-åringen bekrefter at hennes låt er en slags «frigjøringslåt» fra disse forgjengerne. – Plain White T’s låt er en av tidenes vakreste kjærlighetssanger, som passer når man er i et kjærlig forhold. Så dette er mitt motsvar, sier hun. Hun håper å lansere neste låt om et par måneder. Bea har nemlig mye på hjertet, og hun gleder seg til å vise mer av hvem hun er som artist. – Jeg er veldig spent. Men igjen – jeg håper bare at folk ikke går lei av meg, sier hun beskjedent. Det britiske stjerneskuddet har imidlertid til gode å få en plassering på VG-Lista, selv om mange sang med under hennes fremføring i Oslo. – Vi i bookingruppa har et mandat som sier at showet skal gjenspeile VG-Lista og låter/artister som har hatt en plassering der gjennom året, men vi prøver også følge med på trender på andre plattformer, sånn som TikTok, sier Vjollca Moazzem, markedskonsulent i VG. – Så selv om Bea ikke har vært innom VG-Lista ennå, så er en viral trend godt nok for oss.

Summary: Siden låten «Born To Be Alive» ble lansert 12. mai, har britiske Bea and her Business  gått fra null til over 1,1 millioner månedlige lyttere på Spotify.

Summary: Bea har også 1,4 millioner følgere på TikTok og hennes mest sette video har nær 25 millioner visninger. Hun fått platekontrakt med Warner Music.

Summary: 19-åringen har i det siste tronet øverst på Spotifys liste over virale låter i Norge og er i skrivende stund på 35. plass på Spotifys liste over virale låter globalt.

Summary: Bea Wheeler, som hun opprinnelig heter, har droppet ut av skolen og satser nå for fullt på musikk på heltid.


Tollere slår alarm om kokainbruk i russetiden: – Uten sidestykke

Flere ungdommer tror narkotika er blitt lovlig, melder politiet. Tilgangen er  uten sidestykke, advarer tollerne. Det er ingen god kombinasjon. –  I vinter fikk jeg høre om en russebuss der opptaksprøven var å sniffe to linjer. At det er dokøer på utesteder for å ta kokain i stedet for køer i baren for å kjøpe øl. Vi setter naturlig nok denne store tilgjengeligheten i sammenheng med vår evne til å stoppe mengdene på grensen. Tilgangen virker å være uten sidestykke. Det er skremmende, sier leder i Norsk Tollerforbund, Karin Tanderø Schaug, til VG. Schaug har to hatter på: Den ene som toller, den andre som tenåringsmor i Asker - der russebuss-kulturen er stor. – Det jeg vet som tenåringsmamma, er at det er mye kokain i omløp på bussene. Enkelte busser har egne rusbudsjett. Og som toller, vet jeg at det kommer store mengder inn i landet vårt, sier Schaug, som også har dialog med rektorer som kan fortelle om utfordringene. Tallene viser at kokainbruk blant unge øker - mens marihuana holder seg stabilt.  I 2021 svarte 2,9 prosent at de hadde brukt kokain, mens tallet i 2022 er på 4,2. Det er viktig å understreke at det likevel er få som oppgir at de har brukt kokain - men dette stoffet er det som øker mest blant unge. – Vanvittige beslag I helgen ble fem unge personer innlagt på sykehus etter russetreff i Halden.  – De har uvanlige symptomer. Det er snakk om et sykdomsbilde vi ikke har sett før. De hallusinerer og skriker av smerte, sa overlege Dag Jacobsen ved Giftinformasjonen til VG.  Uavhengig av hvilket stoff de eventuelt fikk i seg, skremmer det Schaug at det ser ut som tilgangen til ulovlige stoffer nå er større enn noen gang.  Den siste tiden har det også vært flere store kokainbeslag i landet. Disse mener hun bare er toppen av isfjellet. – Den siste tiden har det vært vanvittige beslag som bekrefter det trendene sier. Dette er store mengder i enkelt sendinger, noe vi har advart mot i lang tid.  – Kan det komme mer kokain inn på grunn av russefeiringen? – Det kan jeg ikke bekrefte, men noen vil sikkert spørre seg om det er en sammenheng ettersom russetiden nå starter. Politiet frykter mer rus-aksept Oslo politidistrikt bekrefter trenden:  – Vårt inntrykk er at bruken av kokain øker mest, noe som er særlig bekymringsfullt fordi brukerne ofte undervurderer hvor avhengighetsskapende stoffet er og hvilke alvorlige bivirkninger som kan følge med, sier Ole Magnus Jensen, leder for forebyggende seksjon, enhet vest i Oslo-politiet. – Flere ungdommer har gitt uttrykk for at de tror at bruk av narkotika er blitt lovlig. Vi er derfor bekymret for både legal og illegal rusbruk blant disse gruppene. Rekordfå folk på grensen Hovedproblemet, mener Tollerforbundet, er for få folk.  – Vi var rundt 900 operative tollere i 2019, nå nærmer vi oss 600. Det har aldri tidligere vært så lav kontrollevne på grensen enn det er nå. – Kokain produseres ikke i Norge, så alt kommer over grensene våre og Tolletaten er førsteinstans for å beskytte ungdommene våre. Finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) er ansvarlig for pengesekken også til tollerne. – Det er færre operative enn noensinne - er ikke det et tankekors?  – Det er ikke tvil om at det har vært krevende budsjettrunder. De er også rammet av prisvekst, og det må vi se på i revidert budsjett.  Vil gi politiet flere virkemidler Senterpartiet er mot avkriminalisering av narkotika. Vedums partifelle Else Marie Rødby vil gi flere virkemidler til politiet. – Mange i politiet gir oss tilbakemelding om at de opplever å ha mistet virkemidler for å etterforske narkotikasaker.  I politidistriktene har antall narkotikasaker stupt.

Summary: Norsk Tollerforbund advarer om økt tilgang til narkotika, særlig kokain, blant unge og russ.

Summary: Leder i Norsk Tollerforbund, Karin Tanderø Schaug, sier til VG at tilgangen til kokain er større enn noen gang.

Summary: Bruk av kokain har økt blant unge: 2,9 prosent innrømmet bruk i 2021, mens 4,2 prosent gjorde det i 2022.

Summary: Oslo politidistrikt bekrefter trenden og sier flere ungdommer tror narkotikabruk er lovlig.

Summary: Budsjettkutt og færre tollere (fra 900 i 2019 til rundt 600 i dag) gjør det vanskeligere å stoppe narkotikainnførsel over grensene, mener forbundet.


Forretningsmann siktet for skattesvik på 37 millioner kroner

Politiet mener mannen driver et «skjult forretningsnettverk» og har gjemt unna store summer i utlandet. Selv nekter han for å ha gjort noe ulovlig.  Forretningsmannen ble pågrepet av politiet tirsdag denne uken. Onsdag ble han fremstilt for fengsling i Oslo tingrett.  Politiet og Økokrim har siktet ham for grovt skattesvik. De gjennomfører nå en omfattende etterforskning av mannen og hans forretningsvirksomhet, som de omtaler  som et «konglomerat», og et «skjult forretningsnettverk».  Totalt mener politiet han har unndratt 37 millioner kroner i skatt.  Politiet ønsket å varetektsfengsle ham i to uker med brev- og besøksforbud, men fikk ikke medhold.   Han benekter å ha gjort noe ulovlig, og hans forsvarer mener at det er «unødvendig å gå så drastisk til verks». De mener saken kunne blitt løst med dialog med Skatteetaten.  Bratt formuesøkning Mannen har forretningsvirksomhet i mange land, blant andre Malta, Storbritannia, Spania og Emiratene. Han har også i en årrekke drevet flere ulike forretningsvirksomheter i Norge.  Politiet har ransaket mannens bolig i Spania, hvor han også jobber.  Det ble gjort omfattende beslag av datamaskiner og elektronisk utstyr. Politiet skal nå gjennomgå skytjenester og kryptolommebøker.  Ifølge skattelistene har han siden 2020 hatt en voldsom formuesøkning på flere millioner.  Han er ikke tidligere dømt for alvorlig kriminalitet.  Økokrim, som leder etterforskningen, understreker at mannen nå kun er siktet for skattesvik. – Hvor mener dere at disse pengene stammer fra? – Vi er kjent med at siktede skal ha vært involvert i virksomhet som ofte betegnes som pyramidespill. Deler av pengene kan stamme fra denne virksomheten, men saken dreier seg altså om grovt skattesvik. Siktelsen omfatter ikke eventuell ulovlig virksomhet, svarer statsadvokat Elisabeth Frankrig.  – Men det er en omfattende anmeldelse. Det vil kunne være aktuelt med etterforskning både i Norge og i utlandet, legger hun til.  – Er dette kun knyttet til tradisjonell valuta, eller snakker vi også andre typer valuta? – Vi ser på alle relevante verdistrømmer og pengestrømmer, sier Frankrig.  Mener grunnlaget er tynt Vigdis Brandstorp forsvarer mannen. Hun er oppgitt av politiets håndtering av saken, og sier det er vanskelig for mannen å ta stilling til siktelsen.  – Det er umulig å svare på, for vi vet ikke hva som er grunnlaget for siktelsen, sier hun. Mannen har ifølge forsvareren vært kjent med at Skatteetaten har undersøkt inntektene hans siden 2021. Brandstorp sier at mannen har ønsket en god dialog med myndighetene, for å få klarhet i om han har betalt nok skatt.  – Han har vært åpen om at han kanskje har gjort noe feil, men ikke noe ulovlig. Det har han ønsket åpen dialog med Skatteetaten om, med et ønske om å finne ut av hva som stemmer. I stedet velger de å gjøre det sånn, sier Brandstorp, med henvisning til straffesaken. – Min klient tar dette med fatning, men synes det er trist at det skal gjøres som dette.  Mannen har inntekter fra flere land. Brandstorp mener politiets prat om et «konglomerat» og et «skjult forretningsnettverk» er tynn suppe. – Det er bare spekulasjoner. Han har skrevet alt dette på selvangivelsen, sier hun. Sitter likevel fengslet Oslo tingrett avslo politiets ønske om å varetektsfengsle mannen i to uker, med brev- og besøksforbud. Politiet ville fengsle mannen for å forhindre at han kunne ødelegge eller fjerne bevis. De mener at om han ikke er i fengsel, kan han logge seg inn på skytjenester og i kryptolommebøker og dermed vanskeliggjøre en videre etterforskning.  Retten mener politiets begrunnelse er «for generell og hypotetisk til at den kan begrunne fengsling på bevisforspillelsesfare».  Derimot er retten enige i at det politiet har skjellig grunn til mistanke om at det har skjedd et alvorlig straffbart forhold.  Selv om mannen og hans forsvarer fikk medhold i at han skal løslates, fikk politiets anke såkalt oppsettende virkning. Dermed blir mannen sittende fengslet med brev- og besøksforbud til anken er vurdert i lagmannsretten.

Summary: En forretningsmann er pågrepet og siktet av politiet og Økokrim for grovt skattesvik. Politiet mener han har unndratt 37 millioner kroner i skatt.

Summary: Politiet mener mannen driver et "skjult forretningsnettverk" og har skjult store summer i utlandet.

Summary: Forretningsmannen benekter å ha gjort noe straffbart. Hans forsvarer mener situasjonen kunne vært løst gjennom dialog med Skatteetaten.

Summary: Politiet fikk ikke medhold i å varetektsfengsle mannen, men politiets anke fører til at han fortsatt sitter fengslet med brev- og besøksforbud til anken er vurdert i lagmannsretten.


Aslak Nores dobbeltliv: – Det har satt spor

Aslak Nore (45) skryter ikke lenger av at han slo til en Morgenbladet-journalist. Det siste året har han konfrontert sin egen aggresjon og merket  prisen for livet han har valgt.   – Det begynner å gå opp for meg at alle årene i utlandet, soldatlivet i Bosnia, alle årene jeg har bodd i Latin-Amerika, New York, Frankrike – og alle reisene til krigsherjede land har satt spor.  – Jeg har en sterk følelse av at dette livet har hatt større konsekvenser enn jeg har trodd, på godt og vondt, sier Nore til VG.  Han kommer rett fra solen i hjembyen Marseille på Den franske riviera til høstvinden i Oslo – der han denne uken skal lansere «Ingen skal drukne». Det er oppfølgeren til «Havets kirkegård» som fikk terningkast 6 i VG og er solgt i rundt 60.000 eksemplarer bare i Norge.  Boken er solgt til 17 land – og i Frankrike har anmelderne gått bananas. Anmelderen i Le Journal du Dimanche skrev blant annet at Aslak Nore kommer til å utkonkurrere selveste Jo Nesbø, mens Le Point skrev følgende om «Havets kirkegård»: «Et freskomaleri om familie og geopolitikk som i sitt mørke legger seg mellom Millennium-sagaen og Succession ... Første bind i en ny stor nordisk saga?» – Det er helt fantastisk å oppleve suksess i akkurat Frankrike, et land der bøker betyr så mye, sier Nore. Han flyttet til Marseille i 2015 da hans daværende franske samboer ble gravid.  Datteren er nå blitt 8 år, og blir ofte dratt med til Norge for å gå på ski, fryse og spise matpakke.  – Jeg kaller det norsk koranskole, ler Nore.  – Dess lengre jeg har bodd ute, jo viktigere er det å lære henne språket og tradisjonene jeg selv er oppvokst med. Selv kaller han det et slags dobbeltliv.  – Det er egentlig slik jeg har levd helt siden jeg var ferdig på skolen. Jeg har et liv i Norge og et i utlandet. Kanskje det er derfor jeg er så fascinert av spiongreier.  – Du føler deg som en dobbeltagent? – Hehe, nei, men på et eksistensielt nivå ligner det. Jeg føler jeg har to ulike liv. Når jeg er her hjemme føles livet ute veldig fjernt, og når jeg er i Frankrike er det motsatt.  – Det er jo ikke synd på meg. Hvor ille kan det være å bo ved sjøen i Provence? Men jeg tror ikke folk skjønner at det på mange måter er et ensomt liv.  Hovedpersonene i den nye boken står overfor de samme dilemmaene som Aslak Nore kjenner på.  – Og et hjerte i konflikt med seg selv er jo det eneste som er verdt å skrive om, smiler Aslak – og legger til:  – Hadde jeg valgt et enklere liv, kunne jeg aldri i verden skrevet disse bøkene.  Aslak Nore er selv Balkan-veteran og har oppsøkt flere kriger som journalist og forfatter. De siste årene har han mistet flere veteran-kompiser, og flere er blitt syke. En tematikk han også kommer innom i den nye boken, der han skriver om mystiske kreftdødsfall blant sjøfolk på redningsskøytene i Barentshavet under den kalde krigen. Boken er dedisert til Nores venn, den avdøde etterretningsmannen Kjetil A. Hatlebrekke.  – Kjetil døde av kreft, andre veteraner jeg kjente av det samme, eller hjertesykdom, selvmord og ulykker. På slutten snakket Kjetil og jeg om hvordan problemene som han og andre slet med handlet om totalsummen av å være i stressende omgivelser over lengre tid.  – Da jeg var 20 år og dro til Bosnia som en del av Telemark bataljon – streifet ikke den tanken meg overhodet. Vi tenkte vel vi var udødelige og usårbare.  – De siste årene har jeg begynt å reflektere over prisen man har betalt for livet man har valgt, forteller Nore. I flere intervjuer – også nye- har han uttalt at han ikke angrer på at han i 2009 fiket til Morgenbladet-journalist Simen Sætre etter et noe merkelig bokbad på Litteraturhuset i Oslo.  – Jeg har vært stolt av temperamentet mitt, og det er min egen aggresjon som har gjort at jeg sjelden går ned i knestående. At jeg går den siste mila, ikke sant.  – Men det siste året er jeg gradvis blitt tvunget til å konfrontere min egen aggresjon, og tiden der jeg skrøt over den episoden på Litteraturhuset, er forbi. – Jeg er ikke stolt av det lenger. Det har jeg sagt til Simen Sætre også.  I det hele tatt er Aslak Nore faktisk lei seg for måten han har fremstått på – det som gjorde at han ofte ble kalt arrogant og provokatør.  – Jeg har nok vært mer hensynsløs enn jeg selv har skjønt.  – Og det slaget, det er noe jeg bare har tenkt på som en artig anekdote. Nå vil jeg si det er ugreit.  – Du angrer?  – Ja, jeg gjør det. Hadde jeg gjort det der i dag, ville jeg nok blitt anmeldt.  I «Ingen skal drukne» følger Nore rikmannsfamilien Falck videre – og han blander et stort familiedrama med alt som hører med av arvestrid, ulovlig kjærlighet og familiehemmeligheter sammen med store tema som Norges forhold til Russland, Svalbards rolle – og en hel del historisk riktige hendelser.  – Selv ikke jeg tror jeg er Tolstoj, begynner Nore. – Men som forfatter i underholdningsbransjen er det noe ekstremt frigjørende med å lese klassikere som «Krig og fred». Der leseren fraktes fra ballsaler til slagmarken, som ikke viker unna de store spørsmålene om moral og eksistens. Hvorfor tør nesten ingen forfattere å gjøre noe tilsvarende i dag?  – Når det er sagt, dette er store temaer som det tok meg lang tid å kunne skrive om. Jeg kunne ikke vært 20 år og skrevet dette, jeg måtte være både sønn og far for å klare det.  Han mener han fikk ideen til å sette i gang med denne familiesagaen da han holdt sin datter i armene for første gang.  – Jeg så henne inn i øynene og fikk en sterk følelse av å stirre inn i evigheten. Det inspirerte meg til å skrive om slekters gang, familelojalitet og splid og arv.

Summary: Aslak Nore (45) har de siste årene reflektert over prisen han har betalt for livet sitt - med mange år i utlandet, blant annet som soldat i Bosnia. Han uttrykker at dette livet har hatt større konsekvenser enn han først trodde.

Summary: Nore kommer denne uken med boken «Ingen skal drukne», en oppfølger til bestselgeren «Havets kirkegård», som har solgt rundt 60.000 eksemplarer bare i Norge og er solgt til 17 land.

Summary: I boken følger Nore rikmannsfamilien Falck videre – og skriver om store tema som Norges forhold til Russland, samt tematikken om mystiske kreftdødsfall blant sjøfolk på redningsskøytene i Barentshavet under den kalde krigen.

Summary: I dag - som 45-åring - reflekterer han over hvordan selv har fremstått og sin egen aggresjon. For første gang sier han at han angrer på hendelsen der han slo en journalist fra Morgenbladet i 2009.


Nyhetsbyrå: Mange sivile drept i nye israelske angrep

Mange sivile palestinere er drept i intense israelske luftangrep mot sentrale og sørlige deler av Gazastripen, melder det palestinske nyhetsbyrået Wafa. Tallet på drepte har steget til 26.751.  Det meldes om angrep både mot Rafah helt i sør, mot Khan Younis cirka 10 kilometer lenger nord og Gaza by. Flere boligområder skal være rammet, og minst 20 skal være drept i ett enkelt angrep. Ifølge Wafa ble det tirsdag også gjennomført angrep mot en moské i Khan Younis, samtidig som det ble skutt konstant for å hindre folk i å flytte på seg. Et israelsk jagerfly skal også ha gjennomført et angrep i nærheten av Nasser-sykehuset i Khan Younis. Minst 20 sivile, de fleste kvinner og barn, oppgis å ha blitt drept i et israelsk granatangrep mot en bolig i bydelen Al-Sabra i Gaza by. Dødstallet som følge av israelske angrep mot Gazastripen har nå steget til 26.751, opplyser helsemyndighetene i det palestinske området tirsdag. Det innebærer at ytterligere 114 palestinere er drept siden mandag. Antall sårede har steget til 65.636, ifølge den siste oppdateringen fra Gazas helsedepartement. Det er en økning på 249 sårede siden dagen før.  Aftenposten kan ikke uavhengig verifisere tallene på drepte, men FN og Human Rights Watch har tidligere sagt til Reuters at de har ansett tallene som troverdige. Det er uklart hvor mange av de drepte som er Hamas-krigere. Israel hevdet i januar de har drept 9000 Hamas-krigere, mens USA da mente det reelle tallet er 5000-6000.

Summary: Det har vært kraftige israelske luftangrep mot Gaza, med mange sivile drepte, ifølge et palestinsk nyhetsbyrå.

Summary: Angrepene har skjedd flere steder, inkludert mot en moské og nær et sykehus.

Summary: Antallet drepte og sårede har økt betydelig.


Postnord om indragna postlådorna: ”Pågått exceptionellt länge”

Ett hundratal hushåll har drabbats av Postnords nya förändringar. Trots det menar postjätten att åtgärden är nödvändig. – Vårt fokus är att få bort trafikproblemen, att våra medarbetare ska ha en bra arbetsmiljö och att inga olyckor sker. Om det innebär att vi blir kritiserade så får vi leva med det, säger Henrik Ishihara vid presstjänsten. En av dem som drabbats av Postnords ändringar är Mats Tibbelin, 76, i Sollentuna. Han får nu åka sex kilometer enkel väg för att hämta sin post – i stället för att få den levererad i sin brevlådan som han fått de senaste 50 åren.  Postnord och den samfällighet han tillhör har nämligen inte lyckats komma överens om hur man ska hantera frågan om postlådorna. Henrik Ishihara på Postnords presstjänst säger att diskussionerna påbörjades i november 2021. Han bekräftar att man ännu inte nått fram till en lösning. – Bakgrunden är att vi ser över arbetsmiljön och trafiksäkerhetsmiljön för våra medarbetare. Det handlar om att säkerställa att inga olyckor sker. De här gränderna är väldigt trånga, det är dålig sikt och det går inte vända på ett trafiksäkert sätt. Han konstaterar att i ”97 procent av fallen så löser man det här i rimlig tid”, men att man i det här fallet inte har några andra alternativ.  – Jag kan inte kommentera föreningens arbetssätt, men vi har gett dem sex olika placeringsförslag och de har tackat nej till alla. Utdelningsstopp är det sista steget, något som vi helst vill undvika. – Vi har jobbat länge med den här föreningen. I två års tid har vi försökt få till en lösning, men det har inte gått. ”Krävs väldigt mycket arbete” Han förnekar att det skulle röra sig om en besparing från Postnords sida.  – Det här är en följd av att vi e-handlar mer och skickar färre brev. De nya kommunikationsmönstren leder förvisso till att vi måste skära ner kostnader, men det här är två helt parallella spår. I Post- och telestyrelsens (PTS) förslag till föreskrifter om utdelning av post från 2022 framgår att det totala antalet postanordningar med placering som behöver anpassas för att fungera ur ett leveransperspektiv och vara säkra ur trafiksynpunkt uppgår till cirka 250 000. Detta enligt uppgift från Postnord, som TV4 tidigare uppmärksammat. Mellan åren 2021 och 2022 uppskattas därmed att cirka 15 000 postanordningar per år kommer att behöva anpassas.  Siffror som trots källhänvisningen Postnord säger sig inte känna till. – 250 000 är en siffra som vi överhuvudtaget inte känner igen. Det är endast samfälligheter som möjligen skulle behöva gå till Lantmäteriet . När det gäller bostadsrättsföreningar och egna hem kan man ibland behöva flytta sina lådor, men då behöver man inte gå till Lantmäteriet, säger Henrik Ishihara. Han konstaterar vidare att man hittills i år har påbörjat 15 stycken processer där man behöver flytta postlådor.  – Det kanske blir fler nästa år men det krävs väldigt mycket arbete från vår sida för att påbörja en sådan process. Dels måste vi se över hela området för att avgöra om det är motiverat. Är det tillräckligt stora problem? Finns det möjlighet att vända? Hur trånga är gränderna? ”Får leva med det” Men hur ser ni på dem som ändå drabbas av detta, exempelvis Mats Tibbelin? – Vi kan inte kommentera hur olika samfälligheter har hanterat den här frågan. Just det aktuella ärendet har pågått i två års tid, vilket är exceptionellt länge.  – Nästan i alla andra fall har det löst sig relativt snabbt. Varför det har dröjt just i det här ärendet är ingenting vi har insyn i. Hur ser du på den kritik som framförts mot er? – Vi har i det här enskilda fallet föreslagit totalt sex olika placeringar som de har tackat nej till. De ligger i direkt anslutning till området. Vår bedömning är att de här placeringarna skulle fungera, men vi har inte fått accept på dem.

Summary: Postnord har infört förändringar som påverkar leveransen av post till hundratals hushåll, vilket kritiseras av de drabbade hushållen.

Summary: Postjätten försvarar sina åtgärder och menar att förändringarna görs för att säkerställa en trygg arbetsmiljö och förhindra olyckor.

Summary: Bland de drabbade finns Mats Tibbelin i Sollentuna, som nu måste åka sex kilometer för att hämta sin post, efter att posten i 50 år levererats till hans brevlåda.


Kronofogden tog 16 000 kronor av Christina: ”Jag har inga skulder”

BORÅS. Christina Brolin, 65, upptäckte att flera tusen kronor saknades på hennes konto. Kronofogden hade tagit pengarna – eftersom Christinas ex sedan 25 år hade en skuld. – Han har aldrig använt kontot, men stod kvar på det tillsammans med mig, säger hon. En fredag i oktober såg Christina Brolin, 65, plötsligt att det saknades flera tusen kronor på lönekontot. Ungefär hälften av pengarna på kontot var spårlöst borta. – 16 657 kronor var det totalt, säger hon och visar ett kontoutdrag. Christina kunde inte förstå hur det kunde ha gått till. – Vart har mina pengar tagit vägen, tänkte jag. Först trodde jag att det var någon lurendrejare som varit där, eller något annat skumt som hade hänt. Hon ringde banken och frågade. – De sa då att det var Kronofogden som hade tagit mina pengar. Christina Brolin blev väldigt förvånad över svaret från banken. – Ja, alltså, jag har ju inte några skulder eller har något att göra med Kronofogden. Man tänkte att det måste ha blivit något fel, säger hon. ”En annan person” Banken upplyste henne då om något som hon själv inte tänkt på på flera år. – De sa att det står en annan person på mitt konto också och då ramlade polletten ner. Christina berättar om bakgrunden. – Jag träffade en man på 90-talet och jag skrev in honom på kontot 1995. Det var för att underlätta och för att slippa krångel om han skulle föra över pengar. Detta eftersom han är norsk medborgare och också jobbade mycket utomlands vid den tiden.  Det blev aldrig så att han använde sig av bankkontot och de separerade tre år senare, berättar Christina. – Vi har inte haft någon kontakt sedan 1998, men av någon anledning blev hans namn kvar där på mitt konto. Jag tänkte nog inte på det och han har ju stått kvar sedan dess. säger hon. Christina Brolin ringde upp Kronofogden för att få veta mer. – Jag fick tag i en kvinna där samma dag som sa att ”då får vi ju stoppa det här”. Jag berättade ju att det är mitt konto och det inte är jag som har någon skuld. – Hon hittade inte mig där och det var ju inte så konstigt. Jag har ju ingen skuld. Så jag tänkte att det där löser sig nu när de fått reda på hur det ligger till. Överklagade – men förlorade Men Christina Brolin fick inte tillbaka några pengar från Kronofogden som kvinnan hon först talade med hade sagt. – Jag ringde igen och de sa då att någon annan skulle ringa upp. Men det var ingen som hörde av sig.  Christina Brolin blev arg och besviken att myndigheten inte återkom. – Och framförallt att de inte informerade om någonting. Varken innan de tog mina pengar eller efteråt. Hon överklagade Kronofogdens beslut att mäta ut pengar från hennes konto. – Det var då upp till mig att bevisa att detta är mitt konto och ingen annans. Så jag bifogade kontoutdrag sedan flera år plus att två personer intygade att mitt ex inte haft någonting med mig eller mitt konto att göra på 25 år.  Men tingsrätten avslog Christina Brolins överklagan.   – Jag överklagade då det beslutet till hovrätten, säger hon. ”Jag kommer att bli fattigpensionär” Det blev dock inte något prövningstillstånd i den högre instansen. – Jag känner mig fruktansvärt maktlös. Ska Kronofogden göra en utmätning så får de väl höra av sig? Jag har inte fått veta någonting, säger Christina Brolin. Karin Queckfeldt, kronofogde, säger att myndigheten inte har någon skyldighet att meddela en medkontohavare om man mäter ut från ett bankkonto. – Vi informerar naturligtvis gäldenären. I det här fallet hennes ex. Men inget av det går till henne som medkontohavare, säger Karin Queckfeldt. Kronofogden uppger att man delar pengarna som finns på ett konto lika om det är två personer som står på kontot. Så var fallet i Christina Brolins ärende. När det gäller bemötandet som Christina Brolin upplevde från myndigheten har kronofogde Karin Queckfeldt svårt att kommentera det enskilda ärendet och vad som hänt. – Det låter ju inte bra. Om jag säger till en person att jag ska ringa tillbaka så gör jag naturligtvis det, säger hon. Christina Brolin känner sig inte särskilt hoppfull inför framtiden, säger hon. – Det känns jobbigt, jag vill ju ha mina pengar tillbaka. Det är ganska mycket pengar för mig. Jag skulle egentligen gått i pension förra året, så jag ska gå nu i slutet på maj början på juni. Jag kommer att bli en fattigpensionär, så alla pengar behövs.

Summary: Christina Brolin, en 65-årig kvinna från Borås, förlorade tusentals kronor från sitt konto till Kronofogden på grund av att hennes ex-pojkvän hade skulder.

Summary: Exet, som hon separerade från för 25 år sedan, stod fortfarande med på kontot trots att han aldrig använde det.

Summary: Tingsrätten avslog Brolins försök att få tillbaka pengarna och Kronofogden sa att de inte har någon skyldighet att informera medkontohavaren om utmätningen.


Putin regjerer med flere og flere hemmelige ordrer

Putin signerer hundrevis av presidentordrer i året. I juli var over 60 prosent av dem hemmelige. Vladimir Putin dominerer russisk politikk. Mange bestemmelser gjør han helt på egen hånd gjennom såkalte presidentordrer. Det er en bestemmelse som presidenten kan innføre uten at den må godkjennes av andre politiske organer, som nasjonalforsamlingen.  Dermed har Putin mye makt til å bestemme hvilken politikk som skal føres i Russland. I år har han signert nesten 600, ifølge en offisiell oversikt. Han har blant annet begrenset eksporten til utlandet og sørget for at folk som dømt for forræderi, kan få livstid i fengsel. Han overførte også styringen av et utenlandsk bryggeri, eid av Carlsberg, til den russiske staten. Men stadig oftere er det hemmelig hva han bestemmer. Det viser en granskning gjort av Mediazona, et uavhengig russisk nyhetsnettsted. De har funnet ut at Putin aldri før har utstedt så mange hemmelige presidentordrer som han gjorde i juli. Da var to av tre ordre unntatt offentligheten. Funnet er oppsiktsvekkende, mener Geir Flikke. Han er professor i russisk politikk ved Universitetet i Oslo (UiO). – Det betyr at de lukker informasjonsrommet også internt i Russland, sier han. Slått én gang av Jeltsin Mediazona har gått gjennom listen over alle presidentordrene som er utstedt i Russland fra august 1991, et knapt halvår før Sovjetunionen gikk i oppløsning, og frem til i dag. – Alle presidentordrene får et nummer som løper fra begynnelsen av året. Hvis et nummer ikke finnes blant de offentliggjorte dokumentene, tilhører det en hemmelig ordre, skriver nyhetsnettstedet. Etter at Russland invaderte Ukraina i februar i fjor, skjøt andelen hemmelige ordrer i været: Og dette er ikke alt Mediazona finner. Mer hemmelighold i krig Nyhetsnettstedet ser også en tydelig kobling mellom Russlands kriger og andelen hemmelige presidentordre. Andelen økte under: Man kan ikke se bort ifra at hemmeligholdet vil få samfunnsmessige konsekvenser, mener Flikke. – Siden 2015 har informasjon om Ukraina og antall russiske soldater som faller i strid, vært underlagt denne typen hemmelighold, sier UiO-professoren. Antallet russiske soldater som er drept i Ukraina, er strengt hemmelig i Russland. Forrige gang Russland publiserte offentlige tall, var i september i fjor. Da var det knapt 6000 soldater. Men det virkelige antallet antas å være langt høyere. Men anslagene varierer. Mediazona og Meduza har nylig gjennomført en statistisk analyse. Der anslår de at rundt 47.000 russiske soldater har dødd i Ukraina. I mars anslo amerikanerne at 200.000 russiske soldater var drept eller såret i Ukraina. Mediazona skriver at presidentordre som hedrer soldater, ofte hvis de er drept i kamp, ofte holdes hemmelige. De påpeker at andelen hemmelige ordrer var spesielt høy i første fase av invasjonen samt nå i juli etter at Ukraina startet motoffensiven sin. Men det kan også ha å gjøre med andre deler av russisk utenrikspolitikk, ifølge Flikke. Selve invasjonen, for eksempel. Kornavtalen som skulle sikre ukrainsk eksport av korn. Eller Russlands aktiviteter i Afrika. Mer handler om sikkerhet Men Flikke understreker at dette kun er spekulasjoner. Ordrene er tross alt hemmelige, og man vet ikke hva de faktisk inneholder. Flikke kaller det en «sikkerhetisering» av russisk politikk og samfunn. Mer og mer av politikken som føres, har som mål å fremme nasjonal sikkerhet og landets strategiske interesser. – Det betyr at dekretene ansees for å være strategisk viktige. Man vil ikke at offentligheten skal ha tilgang til dem, sier Flikke. Det betyr også at Russlands egne innbyggere får mindre innsikt i måten Putin styrer på, og hvilke lover som gjelder. Det kan være en måte for Putin å sikre grepet om makten på og begrense opposisjon. Det føyer seg inn i en trend som kan spores tilbake til 2014, mener Flikke: – Vi ser en lukking av informasjonsrommet og en sterk styring av sivilsamfunnet. Samtidig som krigføringen også medfører et sterkt svekket offentlig innsyn, understreker han.

Summary: Vladimir Putin skriver ut mange presidentordrer hvert år. I disse bestemmer han russisk politikk på egen hånd uten godkjennelse fra andre politiske organer.

Summary: Russlands president har i år signert nær 600.

Summary: Putin har blant annet begrenset eksport, sørget for at forræderidømte kan få livstid i fengsel og overført eierskapet av et utenlandsk bryggeri, eid av Carlsberg, til den russiske staten.


I år bør Nobels fredspris gå til iranske kvinners kamp for grunnleggende menneskerettigheter. For vel ett år siden oppsto det en mektig protestbevegelse i Iran. Det som utløste de landsomfattende og massive protestene var at en ung kvinne døde i Moralpolitiets varetekt.  Mahsa Jina Aminis «forbrytelse» var at hun skulle ha båret det påbudte hodeplagget på feil måte. Kvinne, liv, frihet, ble slagordet i de ikke-voldelige protestene.  Regimet svarte slik diktaturer alltid gjør når de på toppen føler seg truet. De tok i bruk brutal vold og undertrykkelse. Flere hundre demonstranter ble drept og langt over 20 000 ble arrestert. Noen ble dømt til døden og henrettet. Nok en gang viste det iranske regimet sitt sanne ansikt. Men verden så også et annet Iran.  Modige og stolte iranere som sto opp mot grov urett. Det startet som en protest mot den systematiske diskrimineringen av kvinner og utviklet seg til å bli en bredere kamp for sivile og politiske rettigheter. Kvinne, liv, frihet oppsto spontant. Men responsen ble så kraftfull fordi det fryktelige som skjedde med Amini rørte ved erfaringene som altfor mange iranske kvinner har.  De religiøse ledere har innført lover som diskriminerer kvinner på mange vis, endog hvordan de skal kle seg. Loven håndheves av det forhatte moralpolitiet. Og de er nidkjære i tjenesten. Det er 351 nominerte til årets fredspris. Noen av navnene på listen er blitt kjent og blant disse er to iranske kvinner. Masih Alinejad har i en årrekke kjempet for ytringsfrihet, demokrati og kvinners rettigheter i Iran. Hun bor i eksil i USA. Narges Mohammadi er en ledende menneskerettighetsaktivist i Iran som sitter fengslet for sin mangeårige kamp for fred og frihet. Mohammadi er tilknyttet det iranske senteret for menneskerettigheter som en tidligere fredsprisvinner etablerte.  I 2003 fikk Shirin Ebadi fredsprisen for sin innsats for demokrati og kvinners rettigheter.  Ebadi er den første fredsprisvinner fra Iran. Hun var på dette tidspunkt også den første muslimske kvinne som mottok prisen. 20 år etterpå bør tiden være inne for at Nobelkomiteen igjen retter søkelyset mot kampen for menneskerettigheter i Iran. Det kan innebære en risiko å gi prisen til en fengslet aktivist. Det er dessverre ikke slik at fredsprisen nødvendigvis gir større beskyttelse, i hvert fall ikke i autoritære regimer.  Det er en vurdering Nobelkomiteen må foreta. Men flere ganger, og så sent som i fjor, har prisen gått til en samvittighetsfange. Det er et annet argument som taler for at prisen bør gå til iranske kvinner. Det er 75 år siden den universelle erklæringen om menneskerettigheter ble vedtatt.  En stor del av verdens befolkning er fratatt rettighetene som danner selve grunnlaget for fred og frihet. Irans kvinner viser at de er villige til å kjempe for sin rett, selv om prisen er høy. De har inspirert en hel verden.

Summary: Det har blitt foreslått at årets Nobels fredspris bør gå til iranske kvinners kamp for grunnleggende menneskerettigheter, i lys av en mektig protestbevegelse som oppsto i Iran for litt over ett år siden.

Summary: Protesten startet etter at en ung kvinne, Mahsa Jina Amini, døde i moralpolitiets varetekt på grunn av anklager om feil bruk av det påbudte hodeplagget.

Summary: Regimet svarte protestene med brutal vold og undertrykkelse, hvor flere hundre demonstranter ble drept og over 20 000 ble arrestert.

Summary: To iranske kvinner kjent for deres kamp for menneskerettigheter, Masih Alinejad og Narges Mohammadi, er blant de kjente navnene nominert til årets fredspris.

Summary: Alinejad har kjempet for ytringsfrihet, demokrati og kvinners rettigheter fra eksil i USA, mens Mohammadi er en fremstående menneskerettighetsaktivist som for tiden sitter fengslet i Iran.


Etterlyser grep etter kaos-uke: – Nå må det ryddes opp her

Langrennssjef Espen Bjervig (50) ansatte og fikk hjelp av en ekstra sjef etter OL-bråket i fjor. Etter mer kritikk fra egne utøvere mener flere det fortsatt må ryddes opp. – En stor del av problemet i fjor var kommunikasjon. Da ble ledelsen satt på prøve og sviktet. Når vi ser hva som har skjedd den siste uken, ikke minst hva som ikke har skjedd, så har de sviktet igjen. Da kan man si at grepet fra i fjor ikke har fungert og dermed ikke lyktes, sier Adressa-kommentator Birger Løfaldli til VG. Etter mye utenomsportslig bråk i Beijing-OL i 2022, erkjente nemlig langrennssjef Espen Bjervig at han hadde for mange arbeidsoppgaver. Inn kom Per Elias Kalfoss som fagsjef toppidrett i langrenn for å avlaste Bjervig. Likevel har norsk langrenn vært gjennom en ny kaos-uke. – Hvorfor det ikke har fungert er ikke lett å gi et godt svar på. De har ansatt en ny leder, men hva slags oppgaver har de? Hva ble endret og hva slags avlastning har Bjervig egentlig fått? spør Løfaldli og fortsetter: – Det er tydelig at han har store utfordringer når det gjelder kommunikasjon. Har han fått hjelp på den biten? Har han fått hjelp til å være i forkant og styrket ham på områdene det var behov for? – Det er andre år på rad at det kommer så harde uttalelser fra utøverne. Det gjør noe med samholdet, tilliten og den gjensidige respekten mellom ledere og utøvere. Den beste utøveren har forlatt og vendt forbundet ryggen. Da hadde jeg stilt spørsmålet om norsk langrenn har riktig ledelse. Langrennssjef Espen Bjervig uttaler til VG at han ikke engang vil lese kritikken fra Løfaldli eller Petter Northug som også er kritisk. På VGs spørsmål om han kan si noe om rollen til Kalfoss den siste uken, og ikke minst om han selv føler han blir avlastet, svarer han slik: «Vi har en ledergruppe som tar beslutninger, så ja, selvfølgelig som medlem av ledergruppa med meg, Ulf Morten, Brit og Peder, har vi tatt beslutninger sammen. Og alt av budsjetter og lag skal godkjennes av LK», skriver han. TV 2-ekspert Petter Northug kaller forbundets Klæbo-håndtering «håpløs og latterlig».  Northug ville heller sett at langrennssjefen la seg flat, erkjente at «her har jeg vært en for dårlig sjef» og sto til ansvar for det. – Det gjør han ikke. Hele seansen var komisk, sier Northug. Han er overrasket over at ikke flere i ledelsen har vært på banen i en sånn sak. – Nå må det ryddes opp her. Det er tydeligvis en del folk som styrer som ikke burde vært der. De må finne ut hvor feilen ligger og rydde opp.  På spørsmål om kaoset siste uken bør få konsekvenser for noe eller noen, svarer den tidligere ski-kongen at «vi får se». Han tror det kommer til å dukke opp enda flere saker rundt hvordan ting har vært håndtert i vinter fra utøverne.  – Jeg er også spent på hva utøvere tenker om denne prosessen. Det har gått ganske raskt, fra de ble informert om budsjettkutt til løpere som har vært både ut og inn av lag. Den siste uken har nesten vært en parodi.

Summary: Langrennssledelsen har fått kritikk for manglende kommunikasjon og ledelse etter at de måtte kutte i økonomien og i antall landslagsplasser.

Summary: Johannes Høsflot Klæbo sa søndag at han ikke vil fortsette på landslaget som følge av håndteringen. Han sa at «lagkamerater har blitt dårlig behandlet.»

Summary: TV 2-ekspert Petter Northug kaller forbundets håndtering av Klæbo-saken «håpløs og latterlig», og mener det må ryddes opp.

Summary: Bjervig kommenterer at ledelsen tar beslutninger sammen, og at alt godkjennes av langrennskomiteen.


Manchester United-helt kritisk til ten Hag: – Har tapt mer enn Solskjær

Ole Gunnar Solskjærs tidligere lagkamerat i Manchester United, Dwight Yorke, mener klubben ikke er blitt bedre under Erik ten Hags ledelse.  Dwight Yorke poengterer at ten Hag har ledet United til flere tap i Premier League enn Ole Gunnar Solskjær, derfor lar han seg ikke blende av at ten Hag tok klubben til seier i ligacupfinalen over Newcastle i februar, eller at de skal spille FA Cup-finale mot Manchester City 3. juni.  – Resultatene denne sesongen har ikke vært gode nok og ten Hag må stå til ansvar for det, sier Yorke skriver den engelske tabloidavisen Daily Mail.  Dwight Yorke spilte 96 kamper for Manchester United fra 1998 til 2002.  Den tidligere United-profilen viser til skrekkampen mot Liverpool, da klubben tapte ufattelige 7–0 på Anfield 5. mars. Han er heller ikke imponert over at Manchester United røk ut av Europa League mot Sevilla i kvartfinalen med 5–2 sammenlagt.  – Ten Hag blir hyllet når laget gjør det bra, men han må ta kritikken når det går dårlig også, sier Yorke.  Men det er tapene i Premier League han er mest opptatt av, og Yorke er usikker på om klubben har gjort fremskritt siden Solskjær fikk sparken i november 2021.  – At ten Hag taper ni kamper i Premier League gjør at det en noen spørsmål man må stille, sier Yorke ifølge Daily Mail og fortsetter:  – Ole Gunnar Solskjær hadde bedre resultater enn ten Hag i sine to fulle sesonger som manager for klubben. Folk snakker om fremgangen vi har gjort og at spillestilen er bedre nå. Men resultatene har ikke vært gode nok denne sesongen. Manchester United ser seg selv over skulderen og prøver desperat å holde på 4. plassen. Men jeg er ikke sikker på om det er der klubben ønsker å være.  Manchester United tapte åtte kamper i Premier League med Solskjær som manager i 2019/2020-sesongen, og seks kamper den påfølgende sesongen.  Manchester United tar imot Wolverhampton på Old Trafford lørdag ettermiddag. Liverpool er bare ett poeng bak United, men Liverpool har spilt en kamp mer. Liverpool møter bunnlaget Leicester mandag.

Summary: Tidligere Manchester United-spiller Dwight Yorke mener klubben ikke har blitt bedre under Erik ten Hags ledelse

Summary: Ten Hag har flere Premier League-tap enn Ole Gunnar Solskjær, og Yorke er ikke imponert over FA Cup- og ligacupresultater

Summary: Yorke peker på tap mot Liverpool og ut av Europa League mot Sevilla som eksempler på manglende fremgang

Summary: Manchester United kjemper for 4. plassen i Premier League. De møter Wolverhampton på lørdag


Skimuseet vil ha Oddvar Brås stav i Snøhetta-tegnet museum

Skiforeningen har brukt 90 millioner kroner på å gi skimuseet i Holmenkollen «et skikkelig løft». Ikke en eneste krone er fra det offentlige. Det reagerer foreningen på.  I desember fyller skimuseet i Holmenkollen 100 år. I den forbindelse fornyer Skiforeningen museet for rundt 90 millioner kroner.  – Skimuseet er blitt fornyet flere ganger opp gjennom historien. Nå gir vi det et skikkelig løft, sier generalsekretær i Skiforeningen, Håvard S. Abrahamsen.  Prosjektet, som er tegnet av Snøhetta, har ikke lykkes i å få støtte fra staten. – Det er ikke slik at vi forventer å få tildelt titalls millioner kroner. Vi gjennomfører uansett, men det offentlige burde se verdien av det vi har gjort i 100 år. De bør kjenne sin besøkelsestid.  På museet kan man finne masse norsk skihistorie. Man finner blant annet ski og gjenstander fra Fridtjof Nansens og Roald Amundsens polarekspedisjoner.  Får Skiforeningen det som de vil, vil besøkende også kunne se Norges mest kjente skistav. Men da trenger de hjelp fra Oddvar Brå.  Staven over alle staver Museet, som er verdens eldste skimuseum, ligger altså under hoppbakken i Holmenkollen. En mye besøkt turistattraksjon. – Vi føler at vi ved å både drive og fornye museet tar et viktig samfunnsansvar. Ski- og polarhistorie er en viktig del av kulturarven vår. Det tar vi på alvor, sier Abrahamsen.  Og norsk skihistorie er ikke helt det samme uten staven med stor S.  – Vi har mange skatter allerede. Men det har vært en del diskusjon om staven til Oddvar Brå. Vi mener staven som brakk under VM-stafetten her i Holmenkollen i 1982 hører hjemme på museet. Det samme mener Brå selv, som vi er i dialog med. Så vi har stor tro på at vi finner en løsning, sier Abrahamsen.  Mannen som brakk staven, har ikke besvart Aftenpostens henvendelser.  90 millioner private kroner Abrahamsen gleder seg til å vise frem det nye museet.  – Vi bygger delvis et nytt museum, blant annet med et helt nytt inngangsparti og en helt ny utstilling i 1. etasje. Prosjektet gjør at vi i enda større grad kan ta vare på særlig polarutstillingen.  Av den totale kostnaden på 90 millioner kom 55 millioner kroner fra to hemmelige gavegivere. I tillegg har prosjektet hentet penger fra andre privatpersoner, en stiftelse og fra Skiforeningen selv.  – Vi synes at vi burde fått hjelp fra det offentlige. Kulturdepartementet eller Oslo kommune burde bidratt, sier Abrahamsen.  Skiforeningen har søkt om støtte flere ganger. Både fra departementet og fra kommunen. Uten hell.  – Det er jo mange om beinet. Alle kan ikke få støtte. Hvorfor bør skimuseet få? – Dette handler om å ta vare på viktig norsk kulturarv- og historie. Og ikke minst det at vi gjennom polarutstillingen adresserer klimautfordringene, som er viktigere enn noen gang. Vi synes det er rart at vi ikke får offentlige midler.  Potten må bli større Statssekretær Even Aleksander Hagen i Kulturdepartementet bekrefter at Skimuseet har søkt dem om investeringsmidler til prosjektet.  – Investeringssøknaden er gjennomgått av Kulturdirektoratet og behandles i departementet som en del av det ordinære budsjettarbeidet. Statsbudsjettet for 2024 legges som kjent frem i oktober, skriver Hagen i en e-post til Aftenposten.  Kulturbyråd Omar Samy Gamal (SV) forteller Aftenposten at han er glad for jobben Skimuseet gjør, selv om de ikke har funnet penger til dem.  – Den ordningen som Skimuseet har søkt på, er de statlige kulturhusmidlene som fordeles av kommunen, altså spillemidler som kan gå til kulturbygg. Gamal forteller videre at denne potten er «mye mindre» enn behovet, og at skimuseet står på vent til årets tildeling.  – Jeg har tatt opp med Kulturdepartementet flere ganger at denne potten må bli større, slik at flere viktige prosjekter kan få støtte.

Summary: Skiforeningen oppgraderer skimuseet i Holmenkollen for rundt 90 millioner kroner i anledning museets 100-årsjubileum i desember. Alle pengene kommer fra private givere, og foreningen har ikke fått noen økonomisk støtte fra det offentlige.

Summary: Generalsekretær i Skiforeningen, Håvard S. Abrahamsen, mener det offentlige burde bidra med støtte, da oppgraderingen er en del av samfunnsansvar for å ta vare på norsk ski- og polarhistorie. Foreningen har søkt om støtte uten hell flere ganger.

Summary: Skiforeningen håper også å kunne vise frem staven til Oddvar Brå, som brakk under VM-stafetten i 1982. De sier de har fått positive signaler fra Brå.


Alba, 23, fick inte flyga från Arlanda – på grund av bokstaven Å

Alba, 23, fick inte flyga från Arlanda på grund av bokstaven Å i sitt efternamn. Först efter flera månader har Lufthansa erkänt att beslutet var fel. Men Alba har varken fått någon kompensation eller förklaring – eftersom hon anmält bolaget. Alba Åhlander, 23, från Stockholm har tidigare bott i Australien. Flera gånger har hon rest dit utan några problem. Den 19 februari skulle hon flyga till Sydney med Lufthansa. Rutten innehöll byten i München och San Francisco. Men Alba stoppades på Arlanda. Hon uppger att hon nekades att checka in med motiveringen att efternamnet stavades annorlunda i passet jämfört med hennes visum. I visumen, både till USA och Australien, var namnet omvandlat till ”Aahlander”. Det är i linje med internationell standard i flygbranschen. Där skrivs Å, Ä och Ö ofta som AA, AE och OE. När Alba köpte sin biljett via företaget Booking.com hade hon skrivit sitt efternamn med svenskt Å. Helt rätt, enligt svensk polis. – Det är så flygbolagen brukar vilja att man ska göra. Namn ska skrivas som de står i passet, säger Monica Andersson, processutvecklare för resehandlingar, pass och nationella id-kort vid polisens nationella operativa avdelning. ”Gjort som man ska” SAS dotterbolag SGH skötte incheckningen på Arlanda åt Lufthansa. Tonje Sund vid SAS presstjänst uppger i mejl till Aftonbladet att Alba stoppades för att stavningen var olika på biljetten respektive visumet. Det är en beskrivning 23-åringen inte känner igen själv: – Det var aldrig tal om biljetten. Tjejen i incheckningen pratade bara om skillnaden mellan passet och visumet. På Lufthansas bokningssida omvandlas Å, Ä och Ö automatiskt till A, A respektive O. När Alba stoppades stod det alltså ”Åhlander” i passet, ”Aahlander” i visumet och  av allt att döma ”Ahlander” i bokningssystemet. Helt i sin ordning, enligt Monica Andersson: – Det är inget hon kan lastas för. Hon har gjort som man ska. Det låter väldigt märkligt att man inte släppte igenom henne. Alba Åhlander blev förvånad när hon inte fick checka in. – Det var en svensk anställd och på en svensk flygplats. Visst har det hänt att jag har fått förklara bokstaven Å tidigare, men aldrig i Sverige, säger hon. Biljetterna ströks När Alba kontaktade Lufthansa samma dag fick hon veta att hennes biljetter var raderade ur systemet. Flygbolaget hade registrerat henne som en så kallad ”no show”, alltså att hon inte skulle ha dykt upp på flygplatsen. Det tvingade henne att köpa en ny resa till dagen efter. – Då släpptes jag igenom. Det var en annan person i incheckningen, men allt annat var likadant. Det var samma flygbolag och jag hade köpt biljetterna på samma ställe, säger hon. På hemresan den 11 mars senare uppstod nya problem. Alba hade fått besked av Lufthansa att hennes returbiljetter med Swiss från den första bokningen skulle finnas kvar. Men på plats vid flygplatsen i Sydney visade sig även de vara raderade. – Jag fick hjälp av en anställd på Singapore airlines. Han sa att biljetten fanns, men inte under mitt namn och att det bara var Lufthansa som kunde boka om den. När jag ringde Lufthansa fick jag veta att de inte kunde göra något eftersom de inte hade någon notering om att jag hade dykt upp på Arlanda på utresan. Kaoset slutade med att Alba Åhlander köpte en ny hemresa med Qatar airways. Den kunde hon använda utan problem. Sedan dess har hon ägnat många timmar åt att ringa och mejla till Lufthansa, bland annat för att få ersättning för de nya biljetterna som kostade drygt 30 000 kronor. – Jag har känt mig väldigt ensam i det här, säger hon. Svaret dröjde en dryg månad I slutet av april började Aftonbladet ställa frågor till Lufthansa om händelsen. Samtidigt hade Alba gjort en anmälan till Allmänna reklamationsnämnden (ARN). I början av juni, efter mer än en månad, återkom till Lufthansas talesperson Jörg Waber skriftligen till Aftonbladet. Innebörden i hans svar är att Lufthansa erkänner sitt misstag – men eftersom Alba har anmält händelsen till reklamationsnämnden vill bolaget inte lämna några kommentarer om fallet. – Vi har varit i kontakt med vår personal på Arlanda. ”AA” är godkänt som ersättning för ”Å” när man checkar in. Vi kommer att förtydliga det för vår representant på Arlanda, skriver han. Vad gick fel? Ett enskilt misstag eller något systematiskt? – Eftersom den frågan är kopplad till det aktuella fallet med fröken Åhlander, som är i en medlingsprocess hos svenska myndigheter, måste vi hänvisa dit. Alba Åhlander har fått samma besked från Lufthansa. De vill inte säga något om hennes fall eftersom hon har anmält det. ”Under en pågående förlikningsprocess är det en obligatorisk paus i proceduren mellan passageraren och flygbolaget”, skrev handläggaren Katarina Bingler i ett mejl till Alba den 23 maj. Den hållningen ifrågasätts av Allmänna reklamationsnämnden. – Det får stå för flygbolaget. Inget från vår sida hindrar kommunikation under pågående utredning. Det är ofta som parter kommer överens utanför nämnden och att ärendet hos oss avskrivs, säger Malin Hessedahl, jurist vid ARN. Så ska ÅÄÖ omvandlas Internationell omvandling av av bokstäver som bara finns i vissa språk kallas translitterering. Enligt ICAO, en internationell organisation för civil luftfart, finns två godkända metoder. Å,Ä, Ö kan antingen bli AA, AE, OE eller A, A, O. – Det finns en bestämmelse i en EU-förordning att vi ska förhålla oss till ICAO-standarden, säger Monica Andersson vid polisen. I svenska pass skrivs Å, Ä, Ö ut i namnen. Men längst ner i passet finns en maskinläsbar zon (MRZ) där de omvandlas till AA, AE, OE. Det försökte Alba Åhlander påpeka på Arlanda. – Men det hjälpte inte, säger hon. Lufthansas Jörg Waber, som i sin mejl stavar förnamnet som ”Joerg”, medger att båda metoderna för translitterering är godkända: ”Lufthansa accepterar båda stavningarna (Joerg eller Jorg till exempel)”. Han vill dock inte svara på om det är ett problem med två parallella omvandlingssystem eller om Lufthansa behöver förtydliga något gentemot resenärer eller personal. ”Båda stavningarna accepteras av Lufthansa”, upprepar han. En handläggare vid Australiens ambassad bekräftar att Alba gjort rätt när hon sökte om visum: – Man kan inte använda Å, Ä och Ö. De ska skrivas som AA, AE och OE. Det ser man även i passets maskinläsbara zon. Problemet här är det flygbolaget gjorde. Swedavia, det statsägda bolag som driver Arlanda och ytterligare nio svenska flygplatser, har inte velat kommentera fallet. – Vi hänvisar till flygbolagen och marktjänstbolagen, säger presstalespersonen Ellen Laurin.

Summary: Alba Åhlander, 23, nekades att checka in på Arlanda för en flygning med Lufthansa till Sydney på grund av sin bokstav "Å" i efternamnet, vilket ledde till förvirring med bokning och visum.

Summary: Två olika translitteringssätt (AA, AE, OE eller A, A, O) för internationella omvandlingar av bokstäver som Å, Ä, Ö orsakade problemet.

Summary: Alba har ännu inte fått någon kompensation eller förklaring från Lufthansa på grund av att hon anmält bolaget till Allmänna reklamationsnämnden (ARN).


Väljarbesvikelse över Nikki Haleys bakslag i Iowa: ”Detta är inte klart”

DES MOINES. Trumputmanaren Nikki Haley hade momentum – men förlorade den bittra striden om andraplatsen. Väljaren Stacie Rinderknecht, 41, är besviken efter dråpslaget i Iowa: – Nu är det upp till resten av landet. – Vann han? Är det redan klart?  Stacie Rinderknecht ser chockad ut när hon får reda på att Donald Trump cruisade mot seger i Iowa.  Hon klär på sig jackan och hjälper barnen, 4 och 6 år gamla,  innan de går ut i extremkylan som dundrat in över delstaten. Familjen har inte ens hunnit lämna vallokalen innan vinnaren korats.  Donald Trumps järngrepp om det Republikanska partiet oroar tvåbarnsmamman i förorten till Des Moines.  – Trump var okej som president – sedan blev det kaos. Jag vet inte hur vårt land ska hantera det igen, säger hon.  ”Trump splittrar alla”  Enligt Stacie Rinderknecht borde det i stället ha varit 51-åriga Nikki Haley som tog hem segern. Hon gillar hennes utrikespolitik, hennes syn på tro, och viljan att stärka gränsen mot Mexiko. Om hon bara fick en chans, tror Stacie Rinderknecht att den tidigare FN-ambassadören från South Carolina kan locka en bred koalition – både från Demokraterna och Republikanerna – i presidentvalet i november.  Till skillnad från Trump.  – Han splittrar alla. Det är bara att slå upp tidningen. Varenda dag är det nytt drama; 6 januari, personangrepp. Han är filterlös. Nej, jag är inte ett fan. Redan på förhand var Trump tippad vinnare i Iowa. Han hade länge lett med över hälften av rösterna i opinionsmätningarna.  Därför handlade Iowa snarare om kampen om andraplatsen, mellan Nikki Haley och Ron DeSantis.  Trots att Haley byggt momentum de senaste månaderna, blev det Floridaguvernören DeSantis som rodde hem duellen, med drygt 21 procent av rösterna. Haley kom hack i häl, med runt 19 procent.  Stacie Rinderknecht.  Drömscenariot hade varit om Haley överträffat förväntningarna – och fick en boost in i nästa primärval, i New Hampshire nästa vecka. Där flåsar hon Trump i nacken, visar mätningar. DeSantis kan sno åt sig rampljuset Men efter Iowa-besvikelsen kan Haleys tidigare momentum dala. Då riskerar kampanjbidragen att minska och DeSantis kan sno rampljus igen. Väljaren Stacie Rinderknecht ger inte upp.  – Detta är inte klart. Iowa är bara en av 50 delstater. Nu är det upp till resten av landet.  Dausin Olberding, 20, har just röstat i samma vallokal. Han är bekymrad över att Trump vunnit, och fortfarande håller ett järngrepp om det republikanska partiet – Jag kommer från en hel familj med Trumpsupportrar. Nu har vi alla sett ljuset – och går en annan väg. Det är dags för förändring. Det sista någon vill ha är en returmatch mellan Biden och Trump, säger han. – Det enda Trump har ägnat de senaste fyra åren åt är att grina om ett val som ”blev stulet från honom”.  Istället hoppas Olberding att tvåan DeSantis får skjuts från Iowa – och snart puttar ut Haley från racet.  När ett hundratal väljare som röstat i lokalen i West Des Moines har gått hem, skruvas musiken upp.
Dancing Queen börjar spelas vägg i vägg.  Det är nämligen här, intill vallokalen, som Haley har valt att hålla sin valvaka i natt. – Nikki, Nikki, Nikki!, ropar kampanjmedarbetarna.  Haley ler stort När Haley gör entré på scenen har beskedet om bronsplatsen just offentliggjorts. Men från scenen syns inte några tecken på missnöje. Hon ler stort, och siktar framåt.  Primärvalet i New Hampshire nästa vecka. Därefter väntar hennes hemstat. Trots att Trump leder i mätningarna har hon fortfarande goda chanser där.  Därför höjer hon två fingrar, och ger ett löfte:  – När ni ser hur bra det går för oss i New Hampshire, South Carolina – och vidare – kan jag i natt säkert säga att: Jag ska förvandla detta republikanska primärval till ett två-personsrace.

Summary: Donald Trump vinner primärvalet i Iowa, medan Nikki Haley förlorar striden om andraplatsen till Ron DeSantis.

Summary: Väljarna är chockade och besvikna, förespråkare för Haley hoppades på ett starkare resultat.

Summary: Händelsen är betydande då den kan påverka dynamiken inför det kommande primärvalet i New Hampshire.