Hun er en del av hytteopprøret. – En ørken.

(A-magasinet) Truslene haglet da hun skrev kritisk om hyttebygging. Marit B. Kasin (41) leder an i en «Brems!»-bevegelse i den norske fjellheimen.  Der du ser peiskos, ser hun lidende arter. Der du ser silkeføre i snaufjell, ser hun stengsler for fjellrev og villrein. Og der vi en onsdag i mars studerer en åskam ved tregrensen, drapert i en kappe av postkortaktige tømmervegger og snødekte tak, skurrer Marit Beate Kasin det til: – Her ser du et eksempel på en økologisk ørken. Hæ? Vi står ved foten av Aurdalsåsen – det største hytteområdet i den største hyttekommunen i Valdres, som igjen er en av de heteste hytteregionene på Østlandet. – Økologisk ørken? – Det er bygd ut terrassert, slik at folk skal få utsikt. Da må det sprenges, graves, dreneres og støpes ny betongsåle før selve hytten kan bygges. Og til slutt sår man kanskje en gressplen og bringer dermed inn noen fremmede arter. Slik forandres landskapet og økologien, sier hundekjøreren og forfatteren gledesdrepersk inn i påsken 2024. – Dra meg baklengs inn i smørebuen: Skal det ikke være lov til å kose seg på hytten heller nå? – Poenget er ikke å påføre «fy-fy» og hytteskam. Det er ikke hyttene og drømmen om å komme nærmere naturen jeg kritiserer. Men måten det skjer på, er et symptom på hvordan vi ser på naturen. – Og hvordan er det? – Som en ressurs vi bare skal bruke og utnytte til eget forgodtbefinnende. Før satte vi opp hytter der terrenget var best egnet. Nå tilpasser vi i stedet terrenget etter hytten. Hyttetu Stadig flere synes å tenke som Marit Beate Kasin. Naturvernere skriker høyere enn før mot hyttebygging. Forskere snakker varmt om en naturavgift, mens lokale protestbevegelser reiser seg. Regjeringen vil stramme inn, men blir kritisert for ikke å være streng nok. Når vern av natur settes opp mot hyttebygging, velger et overveldende flertall av Norges befolkning vern. Det viste en undersøkelse Opion gjorde for NRK rett før påske. Det blåser opp til en «nok nå»-vind i fjellet.  Den «nye» moralen er: Fritidsbolig kan være fint. Men ikke hvis naturen må svi. Det kan lyde som en enkel oppskrift, men Kasin vet bedre enn de fleste hvor innfløkt det faktisk er. A-ha-opplevelsen kom etter et blodslit av de sjeldne. Ute en vinternatt før I ti år har Marit Beate Kasin vært i norgeseliten i hundekjøring, og hun vant Finnmarksløpet sammenlagt i 2016 og 2017. Livet med hundespann har gitt henne råsterke naturopplevelser. – Og det du kjenner, bryr du deg ofte om og vil ta vare på! For triumfene på Finnmarksvidda vant Kasin en hytte, som hun senere fikk godkjent som bolighus. Hun fikk tilslag på en skrånende tomt på 900 meters høyde i Øystre Slidre, med god plass til kennel og treningsterreng. Det var stas, og inn dundret gravere og bulldosere. Hun fikk røsket ned kratt, hogde trær, gravd kabelgrøfter og fjernet masser, planert, anlagt vei og alt som skulle til. Så en dag sto «hyttehuset» ferdig, og Kasin ble fylt av ambivalens. For de visste at de hadde bygd midt i et elgtråkk. Elgens liggeplass lå nå under en hyttekropp, og selve tråkket var blitt til en vei. – Det var en følelse av å ha tatt noe fra dyrene og omgivelsene. I vårt ønske om å være naturnære, hadde vi forringet den samme naturen. En mer spissformulert variant finnes i boken «Naturparadokset» som nylig kom ut: «Å sette opp en hytte er å ødelegge naturen for å oppleve den», skriver Kasin. Fikk trusler Boken bygger delvis på en artikkelserie Kasin og journalistkolleger for noen år siden laget i Avisa Valdres. I mange år var både stemningen i kommunehuset og avisens dekning av hyttestoff utbyggingsvennlig. Hvem vil vel ikke applaudere ytterligere vekst for bygdens næringsliv? – Men jeg kom etter hvert ut av tellingen på antallet saker der naturen endte opp med å bli taperen, sier Kasin, som begynte å pirke, spørre og grave med et kritisk blikk. Det endte med mange oppslag som problematiserte lokal hytteindustri. I retur fikk redaksjonen sinte mailer og trusler om søksmål. Men så skjedde det noe. Nye stemmer kom til. Utskjellingen ble balansert av takksigelser. Da avisen senere utførte en spørreundersøkelse, svarte 7 av 10 at det var på tide med et taktskifte i hytteutbyggingen, ifølge Kasin. I betydningen gire ned. – Vi traff en nerve. Flere turte å si fra. Likevel er det ikke lenge siden hun fikk en telefon fra en utbygger: «Du skal passe deg, Marit.» – Vedkommende mente at min dekning i avisen hadde ført til meningsendringer i opinionen, sier hun. Hytter er business. Og hytter er pleasure. Nils Vogt husker så godt lyden av vår i Aurdalsåsen: «who-who». På 1990-tallet kunne en våkne på morgenen av orrfuglens rullende spill. – Det er helt borte nå. Fugler er det i det hele tatt lite av. Harer er det eneste vi iblant ser av dyreliv. Ting har endret seg, sukker Vogt. Han er leder av Aurdalsåsen hytteforening og styreleder i Nord-Aurdal Hytteforum. I 1988 bygde han en enkel hytte med utsikt mot dalen. Hytten lå frittliggende, omkranset av skog. Nå er granskogen hogde ned, og Vogt har fått mange nye, nærboende naboer. Under forrige årsmøte i hytteforeningen, ble følgende spørsmål reist: «Vil vi bli som Beitostølen?» I betydningen tett-tett-tett. – Svaret var et unisont «nei». Mange synes det blir litt mye nå, sier Vogt, som er klar over sin egen slagside. Han kan fort bli anklaget for å trekke stigen opp etter seg. – Men det går en grense et sted. I en annen populær hyttekommune, Vinje i Telemark, satte et kritisk leserinnlegg i gang en hytteopprør. Som igjen førte til stiftelsen av et nytt politisk parti: Vinje tverrpolitiske bygdeliste. De fikk 14 prosent oppslutning i kommunevalget i fjor. – Jeg opplever at mange kommuner har gått gjennom et stemningsskifte nå. Det er mer fokus på å bremse opp og se på hvilken fremtid vi har, sa Marianne Singsaas i Telemarksforskning til NRK i høst. Kan dobles Likevel mangler det ikke på hytteplaner i norske kommuner. I 2022 beregnet Norsk institutt for naturforskning (NINA) at det var avsatt nesten 1500 kvadratkilometer til utbygging av fritidsbolig i kommunenes planverk. Det tilsvarer 200.000 fotballbaner, nok plass til minst en dobling av antall hytter i Norge. Det finnes drøyt 450.000 av dem i dag. I denne tomtereserven inngår imidlertid mange gamle planer med restarealer som aldri vil bli bebygd. – Uansett kan vi slå fast at store områder er avsatt til fremtidig utbygging, sier forsker Trond Simensen i NINA. Det vakte oppsikt da NRK fortalte at det forsvinner natur tilsvarende én fotballbane i timen i Norge. Men hvor mye er faktisk nedbygd? I rent bebygd areal, inkludert teknisk infrastruktur, veier, idrettsanlegg, golfbaner osv. er tallet 2 prosent, ifølge SSB. En nesestyver for de som måtte hevde at «fjellet er fullt»? Ikke nødvendigvis, sier Simensen. – Selv om vi har god plass, er naturen likevel under press på ulike måter. Forskningen er entydig på at summen av arealendringer er en større trussel mot mangfoldet av arter og naturtyper i Norge enn pågående klimaendringer. For selv små endringer i arealbruk, kan få store konsekvenser, påpeker Simensen. Bygger man ut hyttefelt i et villreintrekk, kan arealbeslaget isolert sett være lite. Men utbygging og flere folk i ferdsel kan avskjære reinen fra å bruke store områder med egnet beite. Og selv om vi har mye plass i Norge, kan mange plante- og dyrearter overleve kun på helt spesielle levesteder. – Bygges disse ned, har de ingen steder å flytte, sier Simensen. Men ikke alle ser dystert på det. Dynamitt: Harry? – Jeg synes nok bekymringen for at hytter står for nedbygging av naturen er overdrevet, sier seniorforsker emeritus ved Høgskolen i Innlandet, Tor Arnesen. Den rådende hyttepolitikken i kommunene er bygging i felt, og SSBs definisjon er maks 75 meter mellom tomtene. Spredt hyttebygging skjer ikke lenger. Arnesen mener det er plass til flere hytter i fjellet, så lenge man holder seg unna sårbare områder og videreutvikler eksisterende felt. Arnesen tror lokal motstand mot videre fortetting fra fritidsbolig-eiere ofte skyldes at de ikke ser noen nye fordeler. – De har allerede vei, vann, avløp osv., og fortettingen bringer ingen nye fordeler i form av skiløyper, alpinbakker eller nye turstier. Men han er enig med Kasin i én ting: I den norske fjellheimen skjer det unødig mange terrenginngrep. Han viser til at forskere ved NTNU har funnet ut at 9 av 10 hyttemodeller er designet for flatt terreng. – Det er helt unødvendig. Det går an å forholde seg til terrenget på andre måter enn med hyttekataloger, bulldosere og sprengladninger. Det burde vært 2000 prosent skatt på dynamitt! Ifølge Prognosesenteret bruker norske hytteeiere i snitt hytten 55 dager i året. Med andre ord står den tom 310 dager i året. Likevel går hver tjuende norske husholdning med planer om å kjøpe en hytte i løpet av treårsperiode. – Du vil ikke ha flere hull i naturen. Men folk vil ha hytte. Så hvordan løser vi dette? – Vi må utnytte de hyttene og det arealet som allerede er bygd ut bedre, og gjerne i kombinasjon med kollektiv nytenkning, sier Kasin.  – Som? – Som å få inn større grad av delingstankegang og grønnere byggemåter. Kanskje er minihytter på søyler fremtiden? Så lenge det er solvegg, er det håp.

Summary: Marit Beate Kasin kritiserer hyttebygging i norske fjell og skoger, og mener dagens utbyggingsmetoder skaper «økologiske ørkener».

Summary: Kasin har fått flere trusler etter å ha skrevet kritisk om hyttebygging, men hun har også fått støtte.

Summary: En undersøkelse viste at flertallet av Norges befolkning velger vern av natur over hytteutbygging.

Summary: Norsk institutt for naturforskning beregnet i 2022 at det var avsatt nesten 1500 kvadratkilometer til utbygging av fritidsbolig i kommunenes planverk, nok til en dobling av antall hytter i Norge. Det finnes drøyt 450.000 hytter i dag.


Den «klassiske» T-banestasjonen på Tøyen har ført til knallhard konflikt. Fagsjefen i Ruter beskylder Arkitekturopprøret for ren personforfølgelse. Sporveien skal bygge ny nedgangen til T-banestasjonen på Tøyen. Den har hatt en trang fødsel. Etter flere år og mange runder – blant annet med et rent glassbygg – skrev Aftenposten i desember at det lå an til en «klassisk» løsning. I oktober hadde PBE anbefalte å gå tilbake til et rundt stasjonsbygg – og den klassiske utgaven Aftenposten presenterterte kom på bordet.  Arkitekturopprørerne (AO) jublet.  – Vi fikk en voldsom positiv respons. 93 prosent av de mer enn 18.000 som svarte, likte det klassiske forslaget, konstaterer leder Saher Sourouri. Ønsker modernisme? Men så oppdaget han at Ruter, i et innspill fra januar, blant annet foreslår en estetisk endring. De ber om: «Et ikke historiserende formspråk, slik at ny T-baneinngang nord knyttes opp mot Tøyen T og 60-tallsmoderisme som dagens T-bane er et glimrende eksempel på». Innspillet er signert Ruters fagsjef Ola Skar. Etter Aftenpostens oppslag skrev han i tillegg et privat innlegg i en gruppe på Facebook. Han gjentar synspunktet, før han spør om et «romersk mausoleum» er riktig svar. Dermed smalt det hos arkitekturopprørerne. På Facebook spurte Saher Sourouri om det «er Ruters oppgave å være smakspoliti» og beskrev en «arkitekt i maktposisjon som forsøker å tvinge sin smak på befolkningen».  – Det er helt tydelig at Skar har sine private meninger om stil. Og han bruker dem til å påvirke hva som er tillatt å bygge, sier Sourouri. Han mener saken illustrerer en «maktelite i byråkratiet» med en intolerant holdning til klassisk stil. På opprørets Facebook-side raser folk mot «maktovergrep» og «smakspoliti». Sjikane og personforfølgelse Ola Skar mener derimot han er utsatt for ren sjikane og personforfølgelse og befinner seg i en «absurd situasjon». – Jeg er arkitekt og engasjert i byplandebatten. Etter oppslaget i Aftenposten stilte jeg som privatperson et retorisk spørsmål om det var riktig svar på oppgaven. Om man ikke burde forholde seg til omgivelsene på stedet, sier han. Han mener Ruters høringsuttalelse er faglig begrunnet og basert på dialog med PBE. Han poengterer at de ba om et mer funksjonelt inngangsparti og en bredere trapp. Ikke endre den «klassiske formen».  – Det første forslaget ble slaktet av PBE – og det er jeg enig i. Vi har tillatt oss et innspill. Likevel går AO hardt ut mot meg personlig, og hevder at jeg forsøker å tvinge «modernismen» på folket –sier han. Og understreker at Ruter ikke bestemmer, men har rett til å uttale seg.  Han minner også om at PBE, så sent som 31. januar, ba om omprosjektering. De påpeker blant annet at «Arkitekturen må i seg selv være av høy kvalitet, tilpasset den eksisterende arkitekturen i nærområdet».  Saher Sourouri avviser at Skar har vært utsatt for sjikane. – Vi har bare referert det han skriver, svarer han.  Åpent brev til Ruter-sjefen Sourori på sin side har nå publisert et åpent brev til Ruter-sjef Bernt Reitan Jensen, der han ber toppsjefen engasjere seg personlig. «Her kommer endelig et prosjekt folk liker, så blir det forsøkt endret. Det oppleves provoserende og uforståelig», skriver han blant annet. Snart 700 personer har undertegnet oppropet. Mens Frp har stilt spørsmål til byrådet om saken.  Reitan Jensen svarer i en mail at Ruter setter pris på engasjementet rundt arkitektur og ser at det vekker følelser. Så påpeker han at Ruter bare er høringsinstans i saken. «I denne saken har vi kommet med arkitektfaglige innspill», sier han. Nå ligger ballen hos PBE, – som altså har bedt om et nytt forslag.

Summary: Planene om ny nedgang til T-banestasjonen på Tøyen skaper strid.

Summary: Arkitekturopprøret ønsker klassisk stil, men hevder Ruters fagsjef  prøver å stanse forslaget.

Summary: Skar mener han har uttalt seg som privatperson og er blitt sjikanert.


Ida, 35, fick ALS – planerar för sin egen begravning

Hon trodde muskelryckningarna berodde på stress – men Börje Salmings öde fick henne att söka vård. Ida Ahlnér fick sedan diagnosen ALS – endast 35 år gammal – och nu planerar hon för sin begravning. – Jag blir sämre och sämre och det går ganska fort. För ett år sedan gick ishockeylegendaren Börje Salming bort i den fruktade nervsjukdomen ALS. I samma veva läste den då 34-åriga Ida Ahlnér från Jönköping om Salming och hans symtom som muskelryckningar – något hon själv hade drabbats av några månader tidigare. – Redan för ett och ett halvt år sedan började jag känna muskelryckningar i kroppen, men då tänkte jag inte så mycket på det. Min man hade också drabbats av en ovanlig cysta i hjärnan som gjorde att han blev akut väldigt sjuk. Han överlevde och det gick bra, men jag trodde då att muskelryckningarna berodde på stress. Efter att ha läst om Börje Salmings öde valde Ida Ahlnér att söka vård.  Till saken hör också att hennes pappa fick ALS när han bara var 50 år och avled två år senare i sjukdomen 2017. Men de första testerna visade ingenting.  Paniken blev total – I januari kom jag till en neurolog. Jag är ju inte urtypen för en ALS-patient och hon sa att det absolut inte var det och att jag inte skulle oroa mig. I och med att de första testerna inte visade något plus att jag egentligen var alldeles för ung så förstår jag dem.  I april fick Ida Ahlnér svar på ALS-testerna som hon visste låg i patientjournalen på 1177. Hon var då starkt övertygad om vad det skulle stå där. – Jag gick in och läste det hemma. Vissa tyckte att jag var knäpp som gjorde det, men i och med att jag i princip visste vad det skulle stå så kände jag att jag hellre läste det hemma med min man i trygg miljö. Men paniken blev total när hon såg det svart på vitt. – Jag skrek och grät, men det gick ganska fort över. Det kanske höll i sig i en halvtimme, sedan sa jag att vi måste åka hem till mamma och berätta. ”Går ganska fort” Tiden som följde beskriver Ida Ahlnér som ett stort töcken.  – De första två månaderna låg jag mest i sängen och undrade vad det här är för liv och var superdeppig. Efter det så började det sakta men säkert vända. I dag är Ida Ahlnér sjukskriven från sitt jobb som miljö- och kvalitetschef på Husqvarnas fabrik Edge. Hon bor tillsammans med sin make Petter Kellgren som hon gifte sig med i somras. Sjukdomsförloppet sedan diagnosen i april har gått fort.  – Min fysik är på nedåtgående. Jag blir sämre och sämre och det går ganska fort. I februari åkte jag längdskidor en mil, åkte utför och kunde springa. Nu kan jag med hjälp gå några få meter och då måste någon hålla i mig. Hur mår du idag? – Svår fråga, jag brukar separera fysiskt och psykiskt mående. Jag mår egentligen ganska bra. Jag är förvånad över att jag kan må så pass bra som jag gör när jag har ALS och vet att jag inte ska leva så länge till. ”Man tar vara på tiden” Ida Ahlnér som är överraskande positiv får ofta höra att hon är mentalt stark. – Vissa säger det, men jag vet inte. Jag tror inte jag är så speciell. Jag är också allergisk mot att man gärna sätter folk på en piedestal när de är sjuka och döende. Jag tror att det gör något med en människa att leva så nära döden, man tar vara på tiden. Har du lyckats hålla bittra tankar borta? – Ja, det har jag nog, mycket för att vi har haft så mycket otur i vår familj. Jag har ärvt så många fina egenskaper av min pappa, men hans gener var fan i mig dåliga. Jag har även ärvt en annan genetisk sjukdom av honom, men den dör man inte av. Både Ida och hennes man Petter vet vad som kommer hända och pratar mycket om det. – Jag har ganska svart humor och skämtar rätt mycket om det. Ett tag pratade jag mycket om min begravning och det var därför vi valde att gifta oss. Det är roligare att planera en fest jag kan vara med på, säger Ida Ahlnér och fortsätter: – Det var verkligen livets dag. Meningen var att det skulle bli en riktig brakfest och det blev det. Jag tror det gör något när man kastar in en döende person i brudparet. Det var både skratt och gråt som låg nära hela tiden, men på ett positivt sätt. Startat en insamling Gällande begravningen har hon ett dokument i Google Keep där alla detaljer finns noggrant nedskrivna. Allt ifrån vilken musik som ska spelas till att det inte ska vara några blommor och var ”efterfesten” ska hållas, som hon själv kallar den. – Jag är lite avundsjuk på att jag inte får vara med på min begravning, jag tror den kan bli fin. Så det hade jag gärna velat, men det får man inte. Eller kan man ha begravning innan man dör?  Ida Ahlnér har också startat en insamling till förmån för Ulla-Carin Lindquists stiftelse för ALS-forskning. – Jag lägger mycket tid på att samla in pengar. Jag har en egen insamling där. Mitt mål var 50 000 kronor, men nu siktar jag på en miljon. Jag är uppe i 268 000 kronor just nu. Jag är egentligen ganska skygg, men uppmärksamheten gör att folk skänker pengar och det känns bra i hjärtat.

Summary: Ida Ahlnér, 35, från Jönköping har fått diagnosen ALS, samma dödliga nervsjukdom som ishockeylegendaren Börje Salming dog av.

Summary: Efter att ha upplevt muskelryckningar sökte Ahlnér vård och bekräftade diagnosen.

Summary: Ahlnér, som har en historia av ALS i sin familj, är nu sjukskriven och har startat en insamling för ALS-forskning.


Strømgigant tredoblet prisen for grønn tjeneste på to år

Titusenvis av strømkunder har sett prisen på en etterspurt ekstratjeneste gå rakt til himmels. De som vil ha garanti for at strømmen de bruker er grønn og fornybar, må betale tre ganger så mye som i 2022. Finskeeide Fortum er Norges største selger av strøm, med rundt 1 million kunder fordelt på datterselskapene Fortum Strøm og NorgesEnergi.  Til sammen rundt 100.000 av Fortum Strøms kunder kjøper, i tillegg til strøm, en tjeneste som heter «Grønt valg». Rundt 50.000 av Norgesenergis kunder kjøper den tilsvarende «100 % fornybar strøm». Da garanteres kundene at all strømmen de bruker, er produsert av fornybar energi. Ingen varme fra ovnen på stueveggen skal stamme fra tysk kullkraft.  Videre loves de at inntil en 100-lapp går til Regnskogfondet, og at de kan, vel å merke om de ber om det, få inntil én times energirådgivning. For de fleste av Fortums kunder som kjøpte denne tjenesten så kort tid tilbake som i 2022, kostet den 730 kroner i året.  Nå, i 2024, har prisen økt med over 200 prosent for en gjennomsnittlig kunde.  Avviser økning av salgsprisen Nå er prisen for «Grønt valg» for en slik kunde 2300 kroner i året, altså over 1500 kroner dyrere. Det gjelder for et gjennomsnittlig årsforbruk på 16.000 kilowattimer (kWh). For andre årsforbruk, se grafen lenger ned. Aftenposten har spurt Fortum hva som er årsaken til den kraftige økningen?  Talspersoner for Fortum Strøm og NorgesEnergi avviser at salgsprisene har steget. Dette selv om økningene i salgsprisene går klart frem av deres egne nettsider.  Fortum kjøper såkalte opprinnelsesgarantier fra produsenter av fornybar kraft, som norske vannkraftverk. Disse garantiene videreselger Fortum så videre til sine mange strømkunder. – Vi har et fastbeløp for tjenesten som har vært omtrent uendret siden 2020. Det er vår innkjøpspris på opprinnelsesgarantier – som vi handler inn på vegne av kundene på det åpne markedet – som har steget. Det heter det i en e-post fra forretningsleder Ole Kroken i Fortum Strøm. – I 2022 mer enn 20-doblet markedsprisen for opprinnelsesgarantier seg, og den fortsatte å ligge på et høyt nivå gjennom 2023. Prisene er markedsstyrt og en stor andel av volumet på markedet selges i lengre kontrakter. Tar igjen tapet i 2024 Fortum har rett i at prisene på opprinnelsesgarantier har svingt veldig de siste årene. Men disse prisene har både gått opp og ned. Prisen har gått fra 1–2 øre pr. kWh i årene frem til og med 2020, opp til over 10 øre/kWh en kort periode i 2022 og så kraftig ned igjen.  Akkurat nå handles slike garantier for kraft som skal produseres i 2024 og 2025, for henholdsvis 2,1 og 2,9 øre/kWh. Dette ifølge markedsplassen Montel Marketplace.  Fortum Strøm og NorgesEnergi tok en fastpris fra kundene sine for denne tjenesten i 2022. Dette uansett hvor mye strøm kunden brukte hvert år. Dermed tapte Fortum-konsernet trolig mye penger da prisen kraftprodusentene krevde for slike garantier gikk til himmels i 2022.  Det økonomiske tapet må strømkundene betale for nå i 2024. Men ifølge Fortum kunne det vært verre. – Som følge av at Fortum kjøpte en større mengde opprinnelsesgarantier før prisøkningen, klarte vi å holde prisene på et lavere nivå enn de fleste konkurrenter gjennom 2023, men fra 2024 slår prisøkningen oss for fullt, skriver Kroken.  Han avviser fortsatt at Fortum nå får kjøpt inn garantier på igjen mye lavere markedspriser: – Øyeblikksprisen på opprinnelsesgarantier som Aftenposten refererer til, gjenspeiler hverken vår innkjøps- eller salgspris.

Summary: Prisen på Fortum Strøms tjeneste "Grønt valg" har steget over 200 prosent på to år.

Summary: Fortum avviser at salgsprisen har steget, selv om det går klart frem av deres egne nettsider.


Liberalerna dryper av förakt mot vanligt folk

Bland det första Sverigedemokraterna gjorde när de kom till makten i Jimmie Åkessons hemkommun Sölvesborg var att slakta anslagen till studieförbunden. Alltså, förutom att hala Pride-flaggan, stoppa inköp av ”utmanande samtidskonst” och inköp av utländsk litteratur till biblioteken. När jag intervjuade Mats Nilsson, ordförande för ABF i Blekinge, 2019 var hans tolkning av SD:s strategi tydlig. – Sverigedemokraterna vill ju styra åsiktsbildningen och det är åsikter och bildning vi sysslar med. För dem underlättar det om folk inte vet allt för mycket, inte vågar tänka fritt och organiserar sig i föreningar som i deras idolland Ungern. Dödsstöt mot fortbildning Det är ord som manar till eftertanke. Men tydligen inte för det forna ”lärarpartiet” Liberalerna. Partiet som är grundat på upplysningens bildningsideal håller nu i spaden som gräver studieförbundens grav.  I regeringens budget, som finansminister Elisabeth Svantesson presenterar i morgon, finns nämligen stora neddragningar på just studieförbundens verksamhet. Under de tre kommande åren ska regeringen svälta ut de sista folkbildarna. Sammanlagt ska anslagen minska från dagens 1,8 miljarder kronor per år med en halv miljard – en knapp tredjedel – fram till 2026. Nu är det stopp för ”subventionerade matlagningskurser på kvällar”, säger utbildningsminister Mats Persson (L) beskt i en kommentar till SVT. Det är ett uttalande som dryper av förakt mot studieförbundens arbete. En miljon deltagare Sverige har tio studieförbund som får statsbidrag, däribland ABF, Folkuniversitetet och Medborgarskolan. De håller i utbildningar, kurser och kultur i landets samtliga kommuner.  Alla har olika inriktning och profil – alla idéburna och utan vinstintresse.  Kanske är du själv en av cirka en miljon svenskar som läste franska, lärde dig teckna eller dansa salsa på kvällstid eller på annat sätt deltog i någon av förbundens olika verksamheter förra året? De svenska studieförbunden har funnits i över hundra år och är en del av folkrörelsernas bildningstradition.  I grunden handlar det om makt. Med kunskap kan även den som inte fötts med silversked i mun få möjlighet att utvecklas, förstå och påverka sin omvärld. Viktigt för integrationen Studieförbunden har en stor roll för till exempel integrationen och människor som står långt ifrån arbetsmarknaden.  När tiotusentals flydde hit från kriget i Ukraina tog det ett år innan de fick möjlighet att läsa svenska på SFI. Innan dess har frivilliga krafter inom studieförbunden erbjudit dem hjälp. Både med språkundervisning och för att förstå det svenska samhället. Och detta är tacken? Liberalerna sviker sina gamla ideal med förbluffande lätthet.  Det är ett parti som håller på att tyna bort, både i opinionen och själsligt.  När Mats Persson grävt färdigt kan han lika gärna släcka lampan också. —

Summary: Sveriges regering planerar stora neddragningar på studieförbundens verksamhet, med en minskning av anslagen från 1,8 miljarder kronor per år till en knapp tredjedel fram till 2026.

Summary: Utbildningsminister Mats Persson (L) motiverar nedskärningarna med att de vill stoppa "subventionerade matlagningskurser på kvällar".

Summary: Aftonbladet ledare tycker att svenska studieförbund spelar en stor roll för integration och utbildning, och neddragningen kan potentiellt skada dessa aspekter av det svenska samhället.


Henrik Asheim til NRK: – Det kan godt hende at dette kunne vært gjort raskere

I dag skal Høyre legge frem en tidslinje i saken om Sindre Finnes sine aksjekjøp.  Det har stormet rundt Høyre-leder Erna Solberg den siste uken.  Fredag ble det kjent at Erna Solbergs (H) ektemann Sindre Finnes gjorde mer enn 3600 aksjehandler mens Solberg var statsminister. Han skal ha handlet langt flere aksjer enn han fortalte sin kone og Statsministerens kontor (SMK). Dermed var Solberg inhabil i flere saker i sin tid som statsminister. Flere har vært kritiske til at det fulle omfanget til Finnes’ aksjekjøp ikke ble klart før etter valget. Eksperter har sagt at det bare tar rundt en time å lage deler av den sammenstillingen Solberg la frem mange dager etter den ble etterspurt.  – Det kan godt hende det kunne vært gjort raskere, sa Henrik Asheim på politisk kvarter tirsdag morgen om oversikten over aksjekjøpene.  Kunne hentet ut info før Alle aksjehandler registreres gjennom verdipapirsentralen (VPS) Euronext. Der kan du veldig raskt hente ut transaksjoner fem år tilbake i tid. Det betyr at Solberg kunne fått Finnes’ handler tilbake til 2018 allerede samme dag som hun ba om det. Ifølge kommunikasjonssjef i Høyre, Cato Husabø Fossen, går Finnes’ VPS-konto bare tilbake til 2019.  For handler som er gjennomført lengre tilbake i tid enn det, måtte Finnes gå via banken eller mekleren han brukte for handelen. Asheim sier de legger Finnes’ forklaring til grunn på hvorfor det tok så lang tid å lage oversikten.  – Dette er Sindre Finnes sin forklaring, som er at det tok såpass lang tid.  Han forteller også at det tok ti timer å kontrollere og sette sammen all informasjonen de hadde fått. Asheim var ikke med på denne prosessen, og kan derfor ikke fortelle hvilke data som ble utelatt fra listen som ble sendt ut til pressen.  Legger frem tidslinje Høyre-nestleder Henrik Asheim sier til NRK at tidslinjen vil vise at Høyre og Erna Solberg har gitt riktig informasjon i saken og at hele aksjelisten ikke kunne kommet ut før valget.  – Vi håper å ha tidslinjen klar i løpet av dagen. Vi kontrollerer nå at alt stemmer sånn som det skal være, sier Asheim til Aftenposten. – Vil det komme noe nytt i denne tidslinjen? – Det er ikke en revolusjonerende tidslinje. Men vi vil i hvert fall være mer presis på den kommunikasjon som har vært med Sindre Finnes, sier han. Han sier at Høyres sentralstyre fortsatt har tillit til Solberg som partileder fordi aksjehandlene har vært planlagt dekket over av hennes ektemann.  – Erna Solberg visste ikke om det fordi hun helt med vilje er blitt ført bak lyset.  Asheim sier likevel at de ikke tar lett på det og sier det er alvorlig.  – Kan Høyre ha en leder som etterforskes av Økokrim? – Nå skal Økokrim bruke flere uker på å grave i saken. Hvis det skulle bli en etterforskning, så får man heller ta diskusjonen da, sier Asheim. Taus om lederkandidatur  En meningsmåling fra TV 2 viser at Høyre-velgerne har mistet tilliten til Erna Solberg. – At velgerne er litt usikre, det forstår jeg veldig godt. Så er jobben vår som politikere å gjenreise den tilliten, sier Asheim. – Hva tenker du om at du blir nevnt som en av lederkandidatene? – Det er ikke en diskusjon vi har i partiet. Jeg skjønner at pressen vil holde på med det, men vi er ikke der, sier han.

Summary: Det har vært mye uro rundt Høyre-leder Erna Solberg etter at det ble kjent at hennes ektemann, Sindre Finnes, gjorde over 3600 aksjehandler mens hun var statsminister.

Summary: Dette har ført til at Solberg trolig var inhabil i flere saker under sin tid som statsminister. Mange kritikere mener dette burde blitt avdekket før valget.

Summary: Høyre planlegger å presentere en tidslinje for å vise at de har håndtert informasjonen korrekt.


Flere evakuerte i Våler: – Nå må vi bare vente på hva som skjer

Flere er evakuerte i Våler kommune, etter at det har kommet vann inn i Braskereidfoss kraftverk.  Rundt klokken 13.00 opplyste politiet til VG at en av lukene skulle sprenges for å få ut vannet. Nærmere klokken 14.00 sier politiet til VG at de fortsatt vurderer om de skal gjennomføre en sprenging, men at det ikke er tatt en beslutning. Mellom 10–15 husstander i Våler er evakuerte som følge av situasjonen ved Braskereidfoss, det opplyser ordfører May-Liss Sæterdalen.  En feil ved flomlukene i kraftverket gjør at de ikke har åpnet seg som de skal. Dermed har vannet begynt å flomme over dammen og inn i stasjonene, som er fylt med vann.  Nå har politiet bekreftet at de vurderer om de skal gjennomføre sprenging av en luke i kraftverket.  To av de evakuerte er Ingrid Gundersen og samboer Sindre Myrer. De var begge hjemme, da politiet kom på døren rundt klokken 10.30 i dag.  – De forklarte litt om situasjonen og kraftverket, og sa at vi måtte registrere oss som evakuerte oppe i kommunehuset, forteller Gundersen.  – Da var det bare å ta med seg det viktigste.  Gundersen er nå hos foreldrene til Myrer, som også bor i Våler, mens Myrer har dratt på jobb.  – Nå må vi bare vente på hva som skjer, vi er litt spent, forteller hun.  Ifølge ordfører Sæterdalen har kommunen også et evakuerte- og pårørendesenter, hvor innbyggere kan dra for støtte og informasjon.  – Litt ekkelt  Også naboene Line Olsrud og døtrene Alma Olsrud Bråten (12) og Selma Olsrud Bråten (15), fikk politiet på døren i morges og måtte evakuere.  – Da måtte vi pakke med oss litt toalettsaker, klær og medisiner, og reise til kommunehuset og registrere oss, forteller Olsrud.  Siden har hun og døtrene reist til foreldrene til Olsrud, men sier de ikke vet hva som vil skje fremover.  – Vi vet ikke mye, vi fikk bare beskjed om å reise.  – Vi synes det var litt ekkelt.  Olsrud forteller at familien har fulgt nøye med på nyhetene i dag.  – Vi har sett at de nå skal sprenge, men vi vet jo ikke hva det vil si for vannmengden, og om det vil berøre huset vårt.  Nå er planen til familien og være hos foreldrene til Olsrud, frem til de eventuelt får beskjed om at de kan reise hjem.  – Fått beskjed om å ikke dra hjem Det er først og fremst beboere langs elven i Våler som er evakuerte. Hans Erik Vestbye var ute av huset da han ble kontaktet av politiet.  – Jeg har fått beskjed om å ikke dra hjem, sier han.  Vestbye sier han ikke vet hvor lenge han skal være evakuert.  – Det var det ingen som visste noe om.  Vestbye har vært nede og sett på huset, men siden dratt opp til datteren.  – Hun bor 500 meter lenger opp i terrenget, forteller Vestbye.  Er du i nærheten eller vet noe om saken? Tips oss!

Summary: 10–15 husstander i Våler kommune har blitt evakuert etter at det samlet seg for mye vann i Braskereidfoss kraftverk.

Summary: En feil på lukene i kraftverket hindret dem i å åpne seg som planlagt, og vann har begynte å flomme over dammen og inn i stasjonene.

Summary: Politiet planlegger å sprenge en luke i kraftverket.

Summary: De evakuerte innbyggerne vet ikke hvor lenge de vil være evakuert.


Här är Sveriges grupp i kvalet till EM 2025

Sverige fick en tuff grupp i kvalet till EM 2025. Blågult möter Frankrike, England och Irland under våren och sommaren. – Det blir nog en intressant grupp, säger förbundskaptenen Peter Gerhardsson.  Så spelar Sverige i kvalet till fotbolls-EM 2025 • Så funkar kvalet Sommaren 2025 spelas fotbolls-EM i Schweiz och inför turneringen har det europeiska fotbollsförbundet, Uefa, lanserat ett nytt format för kvalet. Tiden då de bästa lagen i ett antal lika stora kvalgrupper gick till mästerskapet är förbi. Numera är nationerna indelade i tre olika kvaldivisioner. Som tur är för Sveriges del ser vägen mot EM 2025 framkomlig ut. Blågult är nämligen med i A-divisionen, där 8 av 16 lag går till EM.  ”Gillar inte det ordet” Samtidigt blev det en tuff lottning för Sverige under tisdagen. Lagen i A-divisionen är indelade i fyra grupper och Sveriges grupp består även av Frankrike, England och Irland. England är regerande Europamästare och ligger fyra på världsrankningen. Frankrike är världstrea. – Det är en grupp där alla kan ta poäng av alla och det kommer vara tuffa matcher, säger Sveriges förbundskapten Peter Gerhardsson. Han vill dock inte ta ordet ”dödens” grupp i sin mun. – Jag gillar inte det ordet överhuvudtaget i dessa tider, säger Gerhardsson. – Jag säger att det är en tuff grupp där alla kan ta poäng av varandra. Det tycker jag både är bättre ord och en bättre beskrivning. Så funkar EM-kvalet För att gå direkt till EM måste Sverige sluta etta eller tvåa i sin EM-kvalgrupp. Om Sverige slutar trea eller fyra i gruppen innebär det inte att man missar EM. Det finns nämligen en livlina i playoff där de sju sista EM-platserna ska delas ut. Lagen som slutat trea och fyra i sina grupper i A-divisionen spelar playoff-matcher mot gruppvinnarna och de bästa tvåorna i C-divisionen.  De åtta segrarna i dessa playoff-matcher, plus de sex bästa nationerna från B-divisionen, totalt 14 lag, spelar sedan direkt avgörande playoff-matcher där de sju vinnarna går till EM. ”Är som det är” Peter Gerhardsson lägger inget större fokus på att fundera över det nya kvalformatet. – Det är som det är. De har valt det här och då är det på det sättet, säger förbundskaptenen. Han är medveten om att känslan kring det nya formatet kan påverkas av Sveriges reslutat. – Jag tycker vi spelar oss igenom det här och sedan kan man utvärdera och fundera på det. Om man kommer bland de två första kommer man tycka det är bra och gör man inte det kanske det svänger åt något annat håll, säger Gerhardsson. Då spelas EM-kvalet EM-kvalet spelas mellan april och juli och eventuella playoff-matcher för Sverige spelas i oktober och november. 16 nationer är med i EM och Schweiz är direktkvalificerat. Grupperna i A-divisionen Grupp 1: Nederländerna, Italien, Norge, Finland. Grupp 2: Spanien, Danmark, Belgien, Tjeckien. Grupp 3: Frankrike, England, Sverige, Irland. Grupp 4: Tyskland, Österrike, Island, Polen. Grupperna i B-divisionen Grupp 1: Schweiz (redan klart för EM), Ungern, Turkiet, Azerbajdzjan. Grupp 2: Skottland, Serbien, Slovakien, Israel. Grupp 3: Portugal, Bosnien-Hercegovina, Nordirland, Malta. Grupp 4: Wales, Kroatien, Ukraina, Kosovo. Grupperna i C-divisionen Grupp 1: Belarus, Litauen, Cypern, Georgien. Grupp 2: Slovenien, Lettland, Nordmakedonien, Moldavien. Grupp 3: Grekland, Montenegro, Andorra, Färöarna. Grupp 4: Rumänien, Bulgarien, Kazakstan, Armenien. Grupp 5: Albanien, Estland, Luxemburg.

Summary: Sverige hamnade i en tuff grupp med Frankrike, England och Irland i kvalet till fotbolls-EM 2025 i Schweiz.

Summary: Uefa har infört ett nytt format där nationerna är indelade i tre kvaldivisioner.

Summary: Sverige, som är i A-divisionen, kan gå direkt till EM om man hamnar etta eller tvåa i sin grupp, men har även en bra EM-chans via playoff om man slutar trea eller fyra.


Russere til gatene i protest: – Hjelp oss, Putin

Minst 10.000 bolighus er oversvømt i en russisk region. Nå tar folk til gatene i protest. Ekspert sier til VG at Vladimir Putin (71) blir stadig mer fjern for folket. Folk mener at myndighetene ikke har gjort nok for dem. – Hjelp oss, Putin, lød det taktfast da innbyggere i Orsk demonstrerte utenfor borgermesterbygningen i byen mandag.  De krever erstatning for sine boliger som har blitt rammet i den voldsomme flommen. Orsk ligger 1800 kilometer øst for Moskva, like ved grensen til Kasakhstan.  – Skam dere! var et annet slagord de ropte ifølge det lokale mediet Ural56.  De melder at demonstrasjonen ikke var godkjent av myndighetene på forhånd. – Hver gang det er en katastrofe i et annet land sender Putin hjelp dit. Men hva med oss i Orenburg-regionen? Vi betyr ingenting, sier en innbygger ifølge det uavhengige russiske mediet Meduza. Inna Sangadzhieva i Helsingforskomiteen har fulgt utviklingen: – Det som har skjedd, er at de lokale lederne har sagt at de har hatt kontroll over vannmassene. Så har det vist seg de siste dagene at de slett ikke har hatt kontroll. Godt over 10.000 bolighus er under vann i Orsk, og også store områder i regionhovedstaden Orenburg er truet. Vannet fortsetter å stige.  Toppen er ennå ikke nådd etter at Ural-elven har steget mange meter og vannmassene har slått gjennom demninger flere steder. Flere tusen hus til kan ende under vann før flommen går tilbake, ifølge Lenta. – Vladimir Putin har ikke reagert på denne tragedien. Han har ikke vist sin medfølelse. Han skal ha sendt ministeren for «ekstraordinære situasjoner». Men jeg kan ikke huske å ha sett ham uttale seg om det i det hele tatt, sier Sangadzhieva. Derfor er det de lokale lederne som har fått tåle folks sinne. – Og dette er folk som i stor grad er utpekt av Moskva. De er ikke reelt folkevalgte. Dermed er de mer utsatt for kritikk fra lokalbefolkningen. – Men det er ikke ofte i 2024 at vi ser russere ta til gatene? – Nei, men «protest-potensialet» er der. Flertallet venter med å reagere til det gjelder dem selv, som at deres sønner sendes i krigen eller de mister husene sine i flom. Putins talsmann Dmitrij Peskov sier mandag at presidenten har beordret regjeringen til å nedsette en «spesialkommisjon» for å følge flomtragedien i Orenburg og andre berørte regioner, melder Interfax. Putin har bestemt at kommisjonen skal ledes av «kriseminister» Aleksandr Kurenkov. Borgermesteren i Orsk (som ligger i Orenburg-regionen), Vasilij Kozupitsa, gikk ut og møtte demonstrantene, men ifølge russiske medier var det vanskelig for ham å komme til orde fordi han hele tiden ble avbrutt.  Etter hvert ble en gruppe av demonstrantene invitert inn til et møte i administrasjonsbygningen. Kozupitsa sier ifølge Ural56: – Jeg møtte innbyggere som har mistet hjemmene sine i flommen. De kom til oss og stilte spørsmål. Jeg lovte hjelp og støtte til hver enkelt, og at ingen vil bli etterlatt alene med katastrofen, sier han. Ifølge Radio Svoboda ber innbyggerne Putin direkte om hjelp i en video til presidenten. Flommen rammer både områder i Russland og i nabolandet Kasakhstan.  – Mens Putin ikke har sagt noe, har den kasakhstanske presidenten engasjert seg atskillig mer, forteller Inna Sangadzhieva. – Putin er derimot blitt stadig mer fjern for folket. De så vi både i forbindelse med Crocus-terroren og nå under denne flommen. Denne talen holdt Putin til det russiske folk etter terrorangrepet i Moskva 22. mars: – Hva skjer videre? – Folk er sinte, og myndighetene har ikke noe annet valg enn å rydde opp i dette. Men vi får se i hvilken grad de går i dialog med folket. Foreløpig har vi sett lovnader om noen summer for erstatning, påtalemyndigheter lover en etterforskning, og så har vi sett mengden av folk i uniform der protestene pågår. Det er erklært unntakstilstand i områder både i Ural og i Sibir. Elven Ural, som har sitt utspring i Uralfjellene og renner ut i Kaspihavet, truer Orenburg, en by med mer enn en halv million mennesker nedstrøms fra Orsk. Toppen er ventet å komme onsdag, ifølge det russiske krisedepartementet.

Summary: Over 10.000 boliger oversvømmet i Orenburg-regionen i Russland.

Summary: Innbyggerne protesterer og krever erstatning, mener myndighetene ikke har gjort nok.

Summary: President Putin kritiseres for å ikke vise medfølelse og engasjement i situasjonen.

Summary: Flommen rammer også nabolandet Kasakhstan, hvor presidenten er mer aktiv.


Full forvirring i Oslo kommune: Staten fremstiller Oslo som miljøversting og hevder ulovlig utslipp har økt med 500 prosent.

Oslos klimaregnskap går i feil retning. Det viser at ulovlig utslipp av fossil olje har eksplodert i hovedstaden. Men kan vi stole på tallene? Onsdag skulle bystyret i Oslo stemme over nytt budsjettet. Men i 10-tiden begynte det å summe i salen. Miljødirektoratet hadde publisert deres klimaregnskap for kommunene i 2022. Oslo hadde gått i gal retning. Spesielt i forbindelse med oppvarming ved hjelp av fossil olje. Fyring med slik olje ble forbudt i private husholdninger i 2020, og i byggebransjen i 2022. Men ifølge direktoratet hadde Oslo fyrt som bare det. Faktisk speilet tallene en økning på smått utrolige 500 prosent. Samtidig hevdet de at Oslos utslipp knyttet til avfallshåndtering og energiforsyning også hadde steget betydelig. Ingen hadde svar Konklusjon var at klimautslippene i Oslo økte med 2,4 prosent i 2022.  Aftenposten spurte både nåværende og foregående miljøbyråd i Oslo om de kunne forklare økningen. Svaret var det samme fra begge: De skjønte ingenting. – Jeg ble veldig overrasket da jeg så de første tallene og tenkte at det umulig kunne stemme, sier tidligere miljøbyråd Sirin Stav (MDG). Samtidig som diskusjonen om de mørke klimaallene ble diskutert i bystyresalen, ble det jobbet på spreng for å finne ut hva som hadde skjedd. Teori 1: Hadde Oslo kommune gitt flere dispensasjon for oljefyring i 2022? Svaret kom kjapt fra Bymiljøetaten: Nei. De hadde gitt én slik dispensasjon i 2022. Den eksepsjonelle økningen kunne altså ikke komme av det. Teori 2: Er det en ny regnemetode som gir økningen? «Nei», svarte direktoratet. Det var den samme regnemetoden som alltid. Teori 3: Kunne det være at vedfyring hadde kommet med i dette regnskapet? Nok en gang var det bom. Og forvirringen var komplett.  Blir straffet av andres utslipp Etter over fire og en halv time kom oppklaringen fra Klimaetaten i Oslo. «En andel av de nasjonale utslippene fordeles til kommunene basert på befolkning, uten at man kjenner til faktisk bruk. Siden det er flest innbyggere i Oslo, får vi også tildelt en særlig stor andel av utslippene». For bruk av fossil olje har stor nasjonal økning på grunn av høye strømpriser. Flere har unntak fra forbudet, blant annet i landbruket. Dermed er det ikke sikkert at Oslo faktisk har særlige utslipp av denne sorten. Miljødirektoratet sier nå det er stor usikkerhet knyttet til dataene. – Vi jobber fortløpende med å forbedre kvaliteten på regnskapet. Vi tar inn forbedringer etter hvert som bedre data og metoder blir tilgjengelige, sier seksjonsleder Nina Holmengen. I tillegg viste det seg også at direktoratet hadde gjort feil i utregningen av utslipp i avfallshåndtering og energiforsyning. Fem timer senere senket direktoratet Oslos klimautslipp med 0,9 prosentpoeng. – Det er egentlig en liten skandale at staten ikke prioriterer et bedre klimagassregnskap for kommunene når de i stor grad er avhengige av oss for å nå klimamålene sine. Det bør ikke være kommunene selv som finner feil og mangler i regnskapet etter at det er publisert, sier miljø- og samferdselsbyråd Marit Kristine Vea (V). Hun påpeker at Oslo likevel har en god vei å gå i klimakampen. – Utslippene har mest sannsynlig økt i 2022, men marginalt mindre enn vi først trodde. Vi visste fra før at vi må skru opp tempoet i klimapolitikken, og nå vet vi med sikkerhet at vi er ikke i nærheten av å nå de klimamålene Oslo har satt seg. Så her er det bare å brette opp ermene.

Summary: Ulovlige utslipp av fossil olje i Oslo har økt enormt, hevder direktorat. Utslipp knyttet til avfall og energi har også steget.

Summary: I stedet for å redusere, økte Oslos totale klimautslipp med 2,4 prosent i 2022. Byrådet kan ikke forklare dette.

Summary: Det viser seg at noen utslippstall var feil, og at Oslo blir belastet med nasjonale utslipp på grunn av befolkningstallet. Utslippene har likevel økt.


Får kritikk etter tapet: – Ødegaard ble satt grundig på plass

Ekspertene har omfavnet Martin Ødegaard (24), men etter 1–4-tap for Manchester City er det mange som mener at kapteinen aldri klarte å løfte Arsenal. Ståle Solbakken sier at nordmannen ikke var av de dårligste. Arsenal-sjefen får kritikk for måten han ga bort ballen på til Haaland forut for 3–0-målet. – Når kampen henger i en tråd, er det siste du trenger å gi bort et billig mål. Jeg har hver gang rost kapteinen. Da må jeg være ærlig når det motsatte er tilfelle, skriver Tom Canton, Arsenal-ekspert i football.london. – Å unngå feil er selvfølgelig nøkkelen, men det var en følelse av at Ødegaard kunne vært mer hensynsløs fremover og prøvd å tvinge ballen inn i mellomrommene bak.  – Ga bort ballen forferdelig for andre gang på like mange kamper - som resulterte i baklengsmål, skriver football.london om nordmannen. På forhånd var det mye snakk om hvem som kunne dominere kampen mest av Martin Ødegaard og Kevin De Bruyne. Will Ford i Football 365 skriver: – Forskjellen mellom Manchester City og Arsenal var ekstraordinær. Erling Haaland rundlurte Rob Holding og Martin Ødegaard ble satt grundig på plass av Kevin De Bruyne. Landslagssjef Ståle Solbakken sier til VG at forskjellen på lagene ble stor.  – Martin har hatt en fantastisk sesong. Han var ikke av de dårligste Arsenal-spillerne, men han ble preget av at Arsenal aldri fikk satt inn et kollektivt press, sier han.  – Med ballen fikk de også mange brudd mot seg. Solbakken analyserer videre: – Samtidig led de av at Gabriel Martinelli og Bukayo Saka ble fullstendig nøytralisert på kantene. Det gjorde at det ble trangt og vanskelig sentralt. Selv om Martin løp mye og gjorde alt han kunne, var forskjellen på lagene for stor. Det var ingen på Arsenal som leverte opp mot det de har gjort tidligere. Viaplay-ekspert Pål André Helland mener Ødegaard var «litt under pari». – Martin sliter som en følge av at City herser fysisk med Arsenal, kombinert med at de er ekstremt gode til å nekte Martin de rommene hvor han er best, sier Helland til VG. Tidligere Arsenal-spiller Pål Lydersen fastslår at Arsenal ble fullstendig utspilt: – Det gjenspeiler også Ødegaards innsats. Han fikk aldri markert seg og ble stort sett løpende etter ball og se City spille. Dessverre for Arsenal var det klasseforskjell igår over hele linjen, sier Lydersen til VG. Kenneth Fredheim, Discovery-kommentator og «livslang» Arsenal-supporter, er enig: – Martin ble rett og slett borte. – Hvorfor? – Arsenal møtte et lag som var flere nivåer bedre. De må bruke denne kampen som målestokk for nivået som trengs om de skal vinne noe. – Sviktet Ødegaard spesielt? – Nei, jeg føler at hele Arsenal-laget falt igjennom, Martin inkludert. Han ble usynlig i denne kampen, dessverre.

Summary: Martin Ødegaard kritiseres etter Arsenals 1-4-tap mot Manchester City.

Summary: Arsenal-ekspert Tom Canton uttaler at Ødegaard kunne vært mer hensynsløs fremover.

Summary: Ødegaard får lav karakter på spillerbørsen av The Guardian og Football.london.

Summary: Landslagssjef Ståle Solbakken mener forskjellen mellom lagene var stor, og at Ødegaard ble preget av Arsenals manglende kollektive press.

Summary: Viaplay-ekspert Pål André Helland mener Ødegaard var «litt under pari», og Pål Lydersen og Kenneth Fredheim er enige om at hele Arsenal-laget falt igjennom.


Her avslutter bare menn håndball-VM for kvinner: – Håpløst

På banen var det bare kvinner. Men da det internasjonale håndballforbundet skulle avslutte håndball-VM søndag, satt ni menn og null kvinner på podiet i Herning. Gro Hammerseng-Edin reagerer. – Håpløst, men vi gir oss ikke, sier håndballpresident Kåre Geir Lio (70) til VG. Han var en av de ni da IHF informerte om VM og presidenten til slutt svarte til dels hissig på spørsmål fra fire mannlige journalister. – Vi har det ikke slik i Norge, understreker Lio. Han leder styret i Norges Håndballforbund med syv kvinner og fire menn. – Dette bildet bekrefter for meg at det i det store og hele er menn som styrer og setter agendaen, sier tidligere Norge-kaptein Gro Hammerseng-Edin (43) til VG.  – Hvorfor er det slik? – Tradisjon. Normer og manglende ønske og evne til å forandre det etablerte, etter mitt syn. Det er for få som opplever det som viktig. Min inngang til hvorfor der er viktig er at vi går glipp av enorme ressurser hvis vi ikke rekrutterer fra begge kjønn. Da er det vanvittig mye ubrukt kompetanse. – I tillegg er idretten en stor og viktig arena hvor det ligger mye makt og påvirkningsmuligheter. Jeg ønsker meg at de unge jentene som vokser opp skal se at de kan jobbe som toppledere, trenere, dommere, kommentatorer, presidenter osv. på aller høyeste nivå. Det er få rollemodeller å speile seg i, svarer Hammerseng-Edin som tidligere ledet utøverkommisjonen i det internasjonale håndballforbundet (IHF). – Opplever du at kvinnehåndballen generelt sett er mannsdominert? – Kvinnehåndballen internasjonalt er jo det. Definitivt. Snakker vi håndball og ikke kvinnehåndballen er det jo enda verre, svarer Hammerseng-Edin med OL-gull og tre EM-gull med landslaget. – Det er veldig mange menn i den forsamlingen. Det er ikke som i Norge hvor det begynner å nærme seg fifty-fifty. Dessverre, sier en av de ni mennene på bildet, Kåre Geir Lio. – Tenkte du over det da du satt på podiet? – Ja, jeg tenkte at «dette er et dårlig bilde». Den eneste kvinnen med makt på pressekonferansen var Amal Khalifi. Hun er egypter som president Hassan Moustafa og har sittet som generalsekretær i IHF de siste 12 årene. Men Khalifi satt ikke på podiet og tok heller ikke ordet da Moustafa ble intervjuet av norske journalister på vei ut fra pressekonferansen. – I 2025 er det muligheter for å få en kvinnelig president i Norge. Men meg får dere ikke gjort noe mer med kjønnsmessig, fleiper Kåre Geir Lio, som har varslet sin avgang ved neste valg. Norges Håndballforbund har hatt 11 styreledere siden det ble dannet for 86 år siden. Laila Schou Nilsen er den eneste kvinnelige presidenten – eller «formannen» som det het da hun ledet NHF mellom 1962 og 1966. Lio & co. fikk i 2017 gjennom at kvinner skal være representert i alle styrer og komiteer i IHF. Men Gro Hammerseng-Edin mener at også Norge kan gjøre mer. – Jeg mener Norge kan gjøre mer og bør gjøre mer. Men også her handler det om at nok mennesker med makt og innflytelse er villige og interessert i å gjøre det. Vi har utviklingspotensial med tanke på å få inn noen flere kvinner på herresiden som for eksempel bidrar i trenerrolle eller lederroller. Her kunne vi vært et foregangsland.  – Hva kan man gjøre for å få dette annerledes internasjonalt? – Vi må få flere menn med makt til å bli opptatt av å skape den endringen. Jeg tror kvotering kan være et virkemiddel her. Jeg tror også vi må modernisere en del av rollene for å gjøre det attraktivt for kvinner å gå «all in» for å få dem. Jeg opplever selv at jeg har høyere ambisjoner om å kombinere jobb og familieliv enn en del av mine mannlige kollegaer i slike type roller. Den moderne mannen vil nok også ha glede av at måten man forventes å utøve rollen på endres noe, sier Hammerseng-Edin.

Summary: Håndball-VM ble avsluttet søndag med ni menn og null kvinner på podiet under det internasjonale håndballforbundets pressekonferanse i Herning.

Summary: Tidligere Norge-kaptein Gro Hammerseng-Edin og håndballpresident Kåre Geir Lio reagerer på mannsdominansen.

Summary: Hammerseng-Edin mener mangfold er viktig for å utnytte ressurser og kompetanse.

Summary: Fokus på å modernisere roller og kvotering som virkemiddel for å skape endring internasjonalt, mener den tidligere håndballstjernen med OL-gull for Norge.


Nesbyen-mamma får halv pris i barnehagen: Gladnyhet vi trengte etter flom og prishopp

Cathrine (33) er storbruker av barnehage i Nesbyen. Trebarnsmoren og sykepleieren ble rammet av flommen på jobben nylig. Nå jubler hun over dagens nyhet om halvert barnehagepris. – Ja, dette var virkelig en kjærkommen og hyggelig nyhet. Denne trengte vi etter flom og prisstigning på alt mulig, sier Cathrine Haraldset Sognefest (33) til VG. Hun er mamma til døtrene Iben og Emily som har heltids plass i barnehage - og andreklassingen Tilde (7). Tøffe tider Cathrine legger ikke skjul på at det er krevende tider økonomisk for mange, hennes egen familie inkludert. Ettersom Nesbyen er en av flere distrikts-kommuner som får 1500 kroner i redusert barnehagepris, kommer 33-åringen og hennes familie spesielt godt ut. – Vi betaler rundt 2500 kroner for mat- og dagligvarer på vår største handel i butikken hver uke. For to år siden kostet de samme varene rundt 1700 kroner. Vi merker også høyere rente, og strømprisen har jo vært skyhøy tidligere. Så et skikkelig kutt i barnehageprisen hjelper på, sier Sognefest til VG. Flomrammet bygd – Ble dere rammet av flommen i Hallingdalselva også? – Jeg kom meg på jobben som sykepleier på legekontoret i bygda. Men der ble jeg isolert. Du kan si vi hadde veldig få pasienter da flommen var på sitt verste her i sentrum. De kom seg ikke på legekontoret. Ellers gikk det greit, svarer Cathrine som er datter til ordfører og bestefar Tore Haraldset. Selv om han ikke representerer noen av regjeringspartiene som i dag kom med budsjettlekkasjen om billigere barnehageplasser, så er også ordføreren fornøyd. – Nok med tre barn – Dette er veldig bra, det. Det beste hadde selvsagt vært gratis barnehage. Men dette er en kjempefin start, sier Tore Haraldset til VG. – Det er absolutt bra med en slik gladnyhet for oss etter alt styret med storflommen, legger han til. Han er veldig stolt av både barnebarna og datter/svigersønn som bidrar tungt til å holde innbyggertallet ved like i Hallingdals-kommunen. Datter og mamma Cathrine gjør det imidlertid krystallklart at tre barn får være nok - selv om hun fra høsten 2024 sparer 18.000 kroner i året per barnehagebarn. – Politikerne vil at vi skal få flere unger. Men tre barn får holde, flirer Cathrine Haraldset Sognefest. Høyre: Kan være et godt tiltak Høyre er avventende positiv til regjeringens priskutt for barnehagene.  – Jeg registrerer at det er jubel i foreldregrupper rundt omkring. Vi tenker umiddelbart at det kan være et godt tiltak for småbarn som begynner i barnehagen neste år - i en tid hvor renten stiger, sier partiets Heidi Nordby Lunde. Lunde understreker at de må vente med å se helheten i statsbudsjettet før de feller noen endelig dom over forslaget. – Hvis det fører til at renten øker ytterligere og de samme familiene må betale mer på lånene sine, så spises dette fort opp. – De har vist tidligere at de er glad i å ta inn med den ene hånda, og ta ut mye med den andre, påpeker hun. – Regjeringen bruker økte inntekter fra lakseskatten som et argument for å gjøre dette. Hva tenker dere om det? – Det høres ut som en regjering med fullstendig mangel på prioriteringer. Da vi styrte klarte vi å øke kjernetiden for barnefamilier uten lakseskatten. Opposisjonskollega Abid Raja (V) sier at forslaget fra regjeringen kommer «sent, men godt». – Det er bra at det endelig har gått opp for regjeringen at deres politikk har rammet folks lommebok. Mange småbarnsfamilier har blitt hardt rammet av skatteøkninger, økte priser og rentesjokk, sier Raja, og følger opp: – Venstre støtter tiltak som bidrar til at folk får litt mer i lommeboka i tiden som kommer.

Summary: Cathrine Haraldset Sognefest (33), mor til tre, reagerer positivt på nyheten om halvert barnehagepris i Nesbyen og noen andre distriktskommuner.

Summary: Fra høsten 2024 vil hun spare 18.000 kroner i året per barnehagebarn, en betydningsfull sum i en tid hun beskriver som økonomisk krevende.

Summary: Økte dagligvarepriser, høyere renter og tidligere høye strømpriser gjør at besparelser på barnehageregningene er særlig velkommen.

Summary: Cathrines far, Tore Haraldseth (Bygdelista), er ordfører i Nesbyen og også fornøyd med den reduserte prisen, til tross for at han ikke representerer noen av regjeringspartiene som står bak forslaget.

Summary: I kommuner som ikke er definert som distriktskommuner, blir barnehageprisen kuttet med 1000 kroner pr. barn.


Kolstad-krisen har gitt flere sponsorer: – Føler enorm støtte

Den økonomiske krisen førte til at Kolstad fikk mer penger fra flere sponsorer. Torsdag er Champions League-finalist Kielce motstander for Sander Sagosen & co. – Flere av de eksisterende sponsorene har støttet opp med betydelige bidrag, og vi har aldri signert så mange sponsorer på kort tid som det vi har gjort etter sommeren. Vi har fått åtte nye inn siden midten av august og føler en enorm støtte fra næringslivet., sier Jostein Sivertsen til VG. Kolstads daglig leder har hatt en røff sommer. Mange av klubbens spillere, trenere og ledere måtte ta et kraftig lønnskutt. Men det havnet ifølge Sivertsen, ikke på 30 prosent for Sagosen og stjernespillerne. – Vi la ikke hele byrden på spillerne i sommer. Lønnskuttet, som endte på 15 til 20 prosent til spillerne, var ikke nok. Men styrkingen av sponsorinntektene er nå i ferd med å tette gapet som mangler for å få budsjettet i balanse. Det opprinnelige budsjettet med inntekter på 81 millioner kroner blir kuttet med mye.  – Jeg vil ikke gå inn på konkrete tall nå, men vi har god tro på det. Vi har som sagt hatt god fart på inntektssiden siden sommerferien, svarer Sivertsen. Etter 10 sesonger i Norges Håndballforbunds grønne sone, ble klubben før sesongen plassert i gul sone. Grønn sone krever positiv egenkapital. – Det er viktig for oss å komme i balanse og havne i grønn sone igjen ved nyttår. Vi skal helst gå en million kroner i pluss, mener primus motor for Kolstad storsatsing. «Kolstad-bomben» førte til store reaksjoner både i Norge og ute i Europa. – Det er skandaløst at du lager et sånt prosjekt, og så har du så store økonomiske problemer før prosjektet i det hele tatt har startet, sa direktør Jan Larsen i Aalborg Håndbold til VG. Det europeiske ga i august klarsignal for Champions League-spill. Kolstad startet med å slå Pelister 31–22 på bortebane i Nord-Makedonia. Nå kommer polske Kielce til Trondheim Spektrum. Laget til trener Talant Dujsjebajev inneholder sønnene Alex og Daniel. I juni tapte de Champions League-finalen etter et stort drama mot Christian O’Sullivans Magdeburg. Kolstads økonomi er avhengig av at trønderne møter opp i Trondheim Spektrum torsdag. – Vi jobber fortsatt for å få stinn brakke. Vi har budsjettert med rundt 7000 tilskuere og det ser ut som vi er i rute budsjettmessig, sier Jostein Sivertsen. Også klubbens neste fire hjemmekamper går i byens storstue. Kolstad satte publikumsrekord med 9038 til stede mot Elverum sist sesong. – Det er utrolig deilig å få fokus på sport nå, for det er jo derfor vi har satt i gang denne satsingen. Folk flest er ikke klar over det, men nå kommer kanskje verdens beste håndballag på besøk allerede i første hjemmekamp. En formidabel motstander, mener den daglige lederen. Kolstad har spilt bedre etter at sesongen startet tregt med uavgjort mot ØIF Arendal. Magnus Abelvik Rød er ute med skade, men Gøran Johannessen har dominert mer og mer. Sist søndag scoret han 10 da Halden ble slått med 13 mål.

Summary: Kolstads økonomiske krise har ført til at klubben har økt inntektene fra sponsorene. Klubben har fikk åtte nye sponsorer i august.

Summary: Flere spillere, trenere og ledere måtte i sommer ta et lønnskutt, som ifølge klubben er på 15–20 prosent.

Summary: Kolstad møter torsdag Kielce i den første hjemmekampen i Champions League. Den polske klubben spilte sist sesong finale i turneringen.

Summary: Klubben jobber for å få fullt hus i Trondheim Spektrum. Publikumsrekorden er på 9038 tilskuere.


Ekspertenes råd: Slik får du matlysten tilbake

Har matlysten blitt borte, kan det skyldes medisinbruk eller underliggende sykdommer. Men som oftest er forklaringen harmløs. Og med små, enkle grep kan du lokke appetitten frem igjen. Smaker ikke måltidene like godt som før? Påvirker det matlysten i en slik grad at du ikke alltid får i deg det du trenger i løpet av dagen? At rabarbragrøten – hvis det var yndlingsretten din i gamle dager – knapt er til å kjenne igjen, er forresten ikke det så underlig, for med årene er smaksløkene våre blitt færre.  Og ikke nok med det: De som er igjen, og som skal sende signalene til hjernen om det syrlige i rabarbraen og det søte i sukkeret, fungerer dårligere. Det skal vi komme grundig tilbake til. Vi skal også komme inn på andre (og lite lystelige) årsaker til at matlysten er fraværende.  Anne Svelstad Evju er er førstelektor i sykepleie ved UiT Narvik, og levende opptatt av mat – og matglede. – Rammen rundt et måltid er kjempeviktig. Dekk bordet, ta deg god tid – både til å lage maten, og til å spise den. Sørg for at du sitter godt. Er det snakk om ferdigmat som du har varmet opp, så ta den ut av emballasjen og over på et serveringsfat. Ikke fyll tallerkenen full, men ta små porsjoner og forsyn deg heller flere ganger.  – Jeg har sett sykehuspasienter som sliter med matlysten: Får de måltidene på ordentlig tallerken, spiser de mer. Jeg har også sett det privat: Svigermoren min fikk nedsatt matlyst da hun ble dårlig, og gjorde alt hun kunne for at rammen rundt ble så hyggelig som mulig. Og det hjalp. All forskning viser det samme. Måltidene handler om langt mer enn bare næringsstoffer. Det er snakk om en totalopplevelse for alle sansene, understreker Svelstad Evju. De fleste sansene våre er nemlig i full aktivitet før og under et måltid, og har viktige funksjoner. For å forstå hvor viktige, og hva slags betydning de har, gir Svelstad Evju oss en kort forelesning: – Vi starter med tungen, som vi kan kalle budbringeren. Den sender beskjeder til hjernen om hva maten smaker. Det er på tungen vi finner flesteparten av smaksløkene, men vi har også noen i ganen, i nesesvelget og på strupelokket. På tungen er de å finne på ulike steder: på tungespissen, langs sidene, langt bak mot svelget, og ellers litt her og der. Hver av oss er utstyrt med rundt 10 000 stykker, og hver smaksløk inneholder mellom 50 og 100 smaksceller som har spesialisert seg på å fange opp én av de fem ulike smakene: Salt, søtt, surt, bittert og umami. Færre smaksløker Synes du sitronene var atskillelig surere da du var liten, og det var bare så vidt du klarte å stikke tungen borti en skive? Smakte barndommens kaker vesentlig søtere og bedre enn nå? Og er det liksom ikke er noe futt i dagens salt, og du må ta noen ekstra runder med saltbøssen for i det hele tatt å kjenne noe? – Det er nok ikke maten som har forandret seg; det er du som har forandret deg. Fra vi er rundt 45 år går det sakte, men sikkert nedover. Ikke bare blir smaksløkene færre, de som er igjen fungerer også dårligere. Det er en kjip, men dessverre uunngåelig del av aldringsprosessen, forklarer førstelektor Svelstad Evju. Men det er altså ikke bare smaksløkene som er viktige i måltidssammenhenger, det samme er øynene og ikke minst nesen. – Det er solid forskningsmessig grunnlag for å si at jo penere maten vår ser ut, desto mer lyst får vi på den. Sansene stimulerer matlysten. Selve fordøyelsen starter faktisk i det øyeblikket vi ser maten – og lukter den, forteller hun. – På hvilken måte? – Luktstoffene fester seg til reseptorer på luktecellene, der de setter i gang en prosess som ender opp med en nerveimpuls som transporteres til hjernen. Her blir luktene analysert. Dufter det mat, settes blant annet spyttproduksjonen i gang. Kroppen forbereder seg til å ta imot måltidet lenge før vi fører gaffelen til munnen. – Så det å stå ved grytene og forberede en middag, vil i seg selv være med på å trigge matlysten? – Ja, i høyeste grad. I mange tilfeller er også det vi tror er smaksopplevelser, i virkeligheten luktopplevelser. Bare tenk når du er potte tett i nesen av forkjølelse, og hvor lite alt tilsynelatende smaker. Smaksløkene fungerer tross forkjølelsen, det er den nedsatte luktesansen på grunn av tett nese som får deg til å tro at det ikke smaker noe. Men akkurat som med smaksløkene, blir også luktesansen dårligere med alderen. Vi har over 1000 ulike lukteceller som hver er spesialtrent til å gjenkjenne ulike lukter. Samlet antall lukteceller er mellom 10 og 20 millioner. Jo eldre vi blir, jo færre har vi igjen, og desto dårligere virker de. Gjør maten næringsrik Gunn Helene Arsky er ernæringsfysiolog. Eldre og matlyst kommer høyt på listen over saker hun er engasjert i. I disse dager starter hun blant annet opp et samarbeid med Nøtterøy pensjonistforening, og med Færder kommune som en av støttespillerne. Prosjektet har fått navnet Mat som medisin. – I løpet av ett år skal vi kurse hjemmeboende eldre i sunt, enkelt og næringsrikt kosthold i kombinasjon med lavterskel fysisk aktivitet. Målet er å gjøre deltagerne bedre rustet til å kunne bo hjemme lenger, forteller Arsky til VG. Men hva konkret mener hun man kan foreta seg når matlysten er skrantende, og man står i fare for å få i seg for lite næringsstoffer? – Det kan ofte være enkle ting: Suppen blir mer næringsrik hvis man tilsetter fløte, et hardkokt egg, en skje seterrømme eller en klatt smør. Når vi kommer opp i årene, blir mange av oss også ekstra glade i desserter. Disse kan berikes på en enkel måte, forklarer hun – og konkretiserer: Vær raus med pisket krem eller eggedosis som pynt, og velg desserter som baserer seg på avokado, fløte, nøtter/frø eller egg for ekstra energi. Her er det gode muligheter for tilslørte bondepiker, avokadosjokolademousse med krem, fruktsuppe med krem eller for eksempel pisket seterrømme. – Synes du grøt er godt, kan den tilsettes tørrmelkpulver eller fløte. Kok da grøten tykk på vann og melk først, og tilsett deretter fløten, anbefaler Gunn Helene Arsky. Videre foreslår hun at pålegget på et enkelt brødmåltid med fordel kan pyntes med remulade, majones eller rømmedressinger. – Helfet ost med både mild og skarp smak, kan også være godt. Server gjerne appelsinjuice blandet med eggeplomme – eller kefir med kanel og sukker – som drikke til brødmåltidene. Kakao er også en god drikk i kalde stunder. Serveres den med pisket krem, blir den ekstra kaloririk, frister Arsky. Viktig med sink og jern Men det er ikke bare få og dårlig fungerende smaksløker, eller en nedsatt luktesans, som trenger å være årsaken til at matlysten reduseres eller blir borte. Minst tre andre forklaringer kan tilskrives alderen: Gunn Helene Arsky utdyper dette siste punktet: – Et lavt nivå av sink kan påvirke både smaks- og luktesansen vår i negativ retning. Smakssansen kalles ofte for den gustatoriske sansen. Gustin er et protein som er direkte involvert i hvordan vi opplever smak. Gustin er avhengig av å ha sink «hektet på» seg for å virke slik det skal. Fordi sink er så viktig for smakssansen, og fordi smak og lukt er så nært koblet til fysiologien vår, er nedsatt smaks- og luktesans et vanlig symptom på sinkmangel. Spiser du lite og synes maten ikke smaker, kan dette komme av sinkmangel. Retter man på dette, ser vi ofte at mye av appetitten kommer tilbake. Dette kan være avgjørende for å forebygge eller behandle undervekt, spesielt i eldre år, forklarer Arsky, og legger til at også dårlig jernstatus kan påvirke matlysten. – Vi ser at mange kvinner har et for lavt nivå av jern, noe som direkte påvirker appetitten. Og med dårlig appetitt følger et enda lavere matinntak – med enda mindre jern og sink som konsekvens. Dermed havner man fort i en nedadgående spiral, advarer Gunn Helene Arsky. En bit med energi Svikter matlysten, understreker Gunn Helene Arsky viktigheten av at den maten man tross alt får i seg, er energirik. – Egg, nøttesmør, nøttemel (ved nøtteallergi kan man bruke frø), oljer, tørket frukt, avokado, smør, helfete oster eller luksusyoghurt. I tillegg til å gi ekstra energi, sørger disse produktene også for ekstra fylde og smak til maten, utdyper hun. Ernæringsfysiologen tipser også om at man kan lage sine egne rå, veganske brownies som er proppfulle av energi. Hun vet knapt om et menneske som ikke har forsynt seg mer enn én gang når et fat med disse blir satt på bordet.  (PS: Ved nøtteallergi kan man bytte ut valnøtter med gresskarkjerner). Rå veganske brownies DEIG 7 dl kjernefrie dadler
4 dl valnøtter
6 ss kakaopulver
3 ts vaniljesukker
2 ts vann
1/4 ts salt GLASUR
1/8 ts salt
3 ss kakaopulver
0,7 dl agavesirup
2 ss kokosolje
1 ts vaniljesukker Slik gjør du: Ha alle ingrediensene til deigen i en food processor (med kniv, ikke blender) og kjør til en glatt deig. Skrap ned av sidene ved behov. Kle en kakeform (22 x 22 centimeter) med bakepapir. Press deigen fast og jevnt ned i formen og sett den deretter kjølig. Glasur: Rør alle ingrediensene sammen i en bolle, og smør glasuren ut over brownien. Sett den kjølig i minst to timer før serving. Er det knapt med tid før den skal nytes, la den få et kort opphold i fryseren.
Servering: Løft kaken forsiktig ut av formen. Kutt med skarp kniv i 30 små biter. Næringsdrikker Små og hyppige måltider er også en strategi Gunn Helene Arsky kan skrive under på har en positiv effekt. Et slikt minimåltid – dersom man strever med matlysten – kan for eksempel være ulike former for næringsdrikker. Disse kan man enten lage selv, kjøpe i butikken, eller handle på apoteket. Maren Hoff er farmasøyt i Apotek 1, og forteller at næringsdrikker enten kan være et tillegg til maten man allerede spiser, men også fungere som en hovednæringskilde. – Ved bruk som eneste næringskilde er det viktig at man snakker med fastlegen eller en ernæringsfysiolog, slik at man er sikker på at man får i seg alle næringsstoffene man trenger, understreker Hoff, og forklarer at en fullverdig næringsdrikk tilfører kroppen energi, fett, proteiner og viktige mineraler og vitaminer tilsvarende to brødskiver med pålegg. – Næringsdrikkene kan serveres både varme og kalde. De kan også serveres som is eller blandes i en smoothie. Det lønner seg å variere i smak, konsistens og serveringsmåte slik at man ikke går lei. I mange tilfeller kan de være viktige for å unngå underernæring, opplyser farmasøyt Maren Hoff. I den anledning kan det være greit å vite at dersom man skulle være undernært, og at dette skyldes sykdom, kan man ha rett til å få refundert utleggene til næringsdrikker på blå resept. Fastlegen og/eller HELFO kan bidra med mer informasjon. Sykdom og medisiner Vi startet denne artikkelen optimistisk – med levende lys og stettglass – i selskap med førstelektor i sykepleie Anne Svelstad Evju. Og vi avslutter også i hennes selskap, men i en noe mer alvorlig tone. For av og til kan manglende matlyst også være et symptom på sykdom. -At maten ikke smaker i perioder, er helt naturlig, og ingen ting å få panikk av. Men forsvinner matlysten over lengre tid og man begynner å gå ned i vekt – uten noen forklarlig grunn – bør man få sjekket det opp. Det kan være et symptom på underliggende sykdom. – Men det trenger ikke bety det? – Nei, absolutt ikke, understreker Svelstad Evju, og nevner også andre mulige forklaringer til den manglende matlysten: – Frisk luft og aktivitet stimulerer matlysten. Såfremt man mulighet til det, bør man komme seg ut en tur hver dag. Det er ikke nødvendig med et omfattende treningsprogram – alt er bedre enn ingenting. Det man må forsøke å unngå, er å havne i den onde sirkelen: Har man dårlig matlyst, blir man fort litt tiltaksløs. Og er man tiltaksløs, er det straks vanskeligere å komme seg ut, noe som ytterligere reduserer matlysten, konkluderer Anne Svelstad Evju. Vil du lese mer om trening og helse? VGs magasin Helse består av 100 sider om kroppen, formen og hodet – og kan kjøpes i vår nettbutikk.

Summary: Matlyst kan påvirkes av alder, medisinbruk, sykdom og manglende næringsinntak.

Summary: Smaksløker og luktesans forringes med alderen, noe som kan gjøre at mat smaker mindre.

Summary: Små grep som å lage et hyggelig måltidsmiljø og fokusere på næringstett mat, kan bidra til økt matlyst.

Summary: Aktivitet og frisk luft kan stimulere matlysten, mens dårlig tannhelse, psykiske utfordringer og visse medisiner kan redusere den.

Summary: Manglende matlyst bør sjekkes dersom det vedvarer og fører til vekttap uten åpenbar årsak.


Innenriksministeren i Kosovo: – Vi har tatt kontroll

Fire personer er skutt og drept i Kosovo søndag. Nå skal kampene være over, ifølge myndighetene i landet. Søndag kveld melder myndighetene i Kosovo at kampene skal være over. – Vi har tatt kontroll over dette området. Det skjedde etter en rekke trefninger, sier innenriksminister Xhelal Svecla til journalister. Det har pågått kamper mellom væpnede menn og politi nord i Kosovo nær grensen til Serbia, ifølge Kosovos statsminister Albin Kurti.  – Angrep mot politiet pågår, sa Kurti på en pressekonferanse litt før klokken 13, ifølge nyhetsbyrået AFP. Han sa da at rundt 30 væpnede menn var omringet av politiet. Hendelsen skjedde ved et kloster i nærheten av Bajske, ikke langt fra grensen til Serbia. – Det er minst 30 personer, blant dem militære, som er omringet av våre politistyrker, og som jeg oppfordrer til å overgi seg, fortsatte Kurti. Én politimann ble drept i angrepet. En annen skadet. Senere søndag meldte politiet i Kosovo ifølge Reuters at tre av de 30 angriperne også skal ha blitt drept i skuddvekslinger.  Det serbiske statsmediet RTS melder at grenseovergangene Jarinje og Brnjak mellom Serbia og Kosovo er stengt som følge av kampene. På Twitter skriver Kurti at landet blir angrepet.  – Organisert kriminalitet med politisk, økonomisk og logistisk støtte fra tjenestemenn i Beograd angriper landet vårt.  Natos Kosovo-styrker (KFOR) fortsetter å overvåke situasjonen i Bajjska nøye, skrev NATOs Kosovo-styrke på X/Twitter søndag ettermiddag. KFOR har tropper som er klare til å svare om nødvendig, fremgår det av meldingen. – Angrepet fra flere hold Angrepet der en politimann ble drept skjedde da en patrulje nærmet seg en blokkert vei ikke langt fra grensen til Serbia, ifølge kosoviske myndigheter. – Ikke lenge etter at de ankom stedet der blokaden ble meldt, ble politienhetene angrepet fra flere hold med skytevåpen, håndgranater og missiler, heter det i en uttalelse fra politiet. – Personene som sto bak angrepet, var profesjonelle, brukte masker og var tungt bevæpnet, skriver Kurti i sosiale medier.  Kaller angrepet en terrorhandling Både statsminister Kurti og president Vjosa Osmani har fordømt angrepet og kalt det en terrorhandling. Også EUs utenrikssjef Josep Borrell «fordømmer angrepet på det sterkeste», sier han i en uttalelse. Kurti hevder samtidig at serbiske myndigheter hadde en finger med i angrepet. – Dette er grunnen til at vi har bedt Serbia slutte å sponse terrorangrep i nord, skriver han på X/Twitter. – Kosovo står samlet mot Serbias destabiliserende forsøk. Vi vil opprettholde vår suverenitet og territoriale integritet, skriver Osmani på X/Twitter.  Serbiske presidenten avviser Presidenten i den serbiske nasjonalforsamlingen, Vladimir Orlic, har på sin side vært ute i serbiske medier og lagt skylden på Kosovo.  – Hvis vi skal snakke om hvem som egentlig er ansvarlig for volden, er det Albin Kurti. Han ønsket å trappe opp konflikten. De siste månedenes brutale terror mot uskyldige serbere har skjedd nettopp på grunn av dette, sier han. Angrepene søndag skjer litt over en uke etter at samtaler på toppnivå mellom de to landene brøt sammen i Brussel. Møtene var fremforhandlet av EU. – Burde stoppe angrepene – USA fordømmer på det sterkeste de orkestrerte, voldelige angrepene på kosovo-politiet i morges. Vi overvåker situasjonen nøye og fordømmer disse voldelige handlingene mot de legitime myndighetene i republikken Kosovo, skriver USA sin ambassade i Kosovo i en uttalelse søndag. – Gjerningsmennene må, og vil bli holdt ansvarlig, og stilt for retten. De burde stoppe angrepene med en gang, står det videre.  – Vanskelig å forstå Svein Mønnesland er professor emeritus i slaviske språk ved Universitetet i Oslo. Han sier til VG at det er vanskelig å forstå situasjonen i Kosovo akkurat nå. – Det er rett og slett veldig vanskelig å forstå hvorfor dette har skjedd, spesielt siden det gjelder et serbisk kloster. Det må være for å skape en spent situasjon i et område som allerede er i høyspenn, sier Mønnesland til VG. Han fortsetter: – Det må være en politisk terrorhandling hvor målet er å sette i gang en voldsspiral. Det skal ikke så mye til i sånt område før det kan smelle. Det har vi sette gang på gang. Mønnesland legger til at han håper myndighetene og politiet i Kosovo svarer og forsøker å løse den spente situasjonen Anspent forhold Forholdet mellom Serbia og Kosovo har vært svært anspent etter at regjeringen i sistnevnte i mai valgte å sette inn etnisk albanske ordførere i fire kommuner med serbisk majoritet, skriver NTB.  Beslutningen har ført til de verste urolighetene i Kosovo på flere år, med demonstrasjoner og et voldelig opprør av serbiske demonstranter som endte med at over 30 fredsbevarende soldater fra Nato ble skadd. Kosovo er fortsatt overveldende befolket av etniske albanere, men i de nordlige delene nær grensen til Serbia er etniske serbere i majoritet. Kosovo erklærte selvstendighet i 2008, men det vil ikke Serbia og flere andre land anerkjenne, noe som igjen fører til at Kosovo ikke får et sete i FN.

Summary: En politimann ble drept i et væpnet angrep i Kosovo, nært grensen til Serbia.

Summary: Tre personer i gruppen som stod bak angrepet er også skutt og drept.

Summary: Ifølge Kosovos statsminister, Albin Kurti, var det kamper mellom politi og minst 30 tungt væpnede personer.

Summary: Både Kurti og president Vjosa Osmani har fordømt angrepet og kalt det en terrorhandling. Begge antyder at Serbia har en finger med i hendelsen.

Summary: Søndag kveld blir det meldt at kampene er over.


Dani Alves dömdes till 4,5 års fängelse. Hade det inte varit för familjen Neymar skulle ex-stjärnans straff varit längre. – Det är hjälp till en vän, säger pappan Neymar Santos Senior till Globo Esporte.  I tre säsonger spelade Dani Alves och Neymar tillsammans i Barcelona. Dessutom har de båda brasilianarna kamperat ihop i ”A seleção” åtskilliga gånger. Så när den 40-årige ytterbacken under torsdagen dömdes till 4,5 års fängelse för våldtäkt spelade hans landsman en viktig roll under rättegången. Familjen Neymar donerade pengar för att hjälpa Alves. Domstolen i Barcelona ansåg att deras allmosa var en förmildrande omständighet som bidrog till minskat fängelsestraff, rapporterar brasilianska Globo Esporte. ”Hjälp till en vän” Pengarna överfördes av pappan Neymar da Silva Santos till Dani Alves redan innan och att det var ”oberoende av resultatet i rättegången”. – Det är hjälp till en vän, säger pappan till sajten. Det var den 30 december 2022 som den tidigare fotbollsstjärnan utförde brottet. Händelsen inträffade på toaletten på en nattklubb i Barcelona. Dani Alves har hela tiden nekat till anklagelserna, men har flera gånger ändrat sin version i förhören. Kvinnan uppgav att hon blev slagen, förolämpad och tvingad till sex. Förutom fängelsestraffet ska den brasilianske fotbollsprofilen betala skadestånd till brottsoffret på 150 000 euro, motsvarande närmare 1,7 miljoner svenska kronor. Kan släppas fri 2026 Förutom fängelsestraffet dömdes han också till 9,5 års besöksförbud och fem års övervakad frigivning. 40-åringen har emellertid redan avtjänat 13 månader i häktet och kan bli frisläppt redan i januari 2026 om han uppvisar gott uppförande. Han kommer avtjäna straffet på anstalten Brians 2 Penitentiary Center, i utkanten av Barcelona.

Summary: Den tidigare Barcelonaspelaren Dani Alves har dömts till 4,5 års fängelse för våldtäkt som han begick i december 2022.

Summary: Tack vare familjen Neymars blev straffet inte längre. De donerade pengar till Alves, vilket ansågs som en förmildrande omständighet och bidrog till minskat fängelsestraff.

Summary: Utöver fängelsestraffet ska Alves betala ett skadestånd på 150 000 euro till brottsoffret samt följa besöksförbud och övervakad frigivning.


Hva gjør feriefavoritter som oversvømmes av turister? Mange har funnet sin egen metode.

AMSTERDAM/BRUSSEL (Aftenposten): Europeiske byer tar kreative grep for å kvitte seg med plagsomme turister. I mars rullet Amsterdam ut en kampanje rettet mot én gruppe. Britiske menn mellom 18 og 35 år.  En video av en britisk mann som blir iført håndjern og satt på glattcelle av nederlandsk politi, skal virke avskrekkende. Kampanjen har fått navnet «Hold dere borte». Amsterdam vil ikke lenger ha fulle briter som har tatt ferie fra moralske prinsipper. På jakt etter narkotika eller et kjapt ligg. – Vi blir litt bråkete når vi blir fulle, det er en del av den britiske sjarmen. Men vi kan nok tone det litt ned, sier Naimar og ler. Den britiske 20-åringen lar seg ikke påvirke av Amsterdams kalde skulder. – Vi vil definitivt ta turen tilbake. Bystyrer og regjeringer skiftes ut. Amsterdam forblir Amsterdam, sier Naimar som var på helgetur i den nederlandske hovedstaden i mars. Nå er det sommer og antall turister i Europa blir mangedoblet. Det får andre europeiske byer til å følge Amsterdams eksempel. De er lei overturisme og brysomme turister. Og det er ikke bare briter de vil kvitte seg med. Hvorfor er overturisme et problem? Flere steder i Europa har folk tatt til gatene for å protestere mot overturismen. Også i Norge har politikere og lokalbefolkning ropt varsko. Blant annet sliter turister ned naturen i Lofoten. I Rogaland fryktet Naturvernforbundet at Preikestolen skulle bli tråkket i hjel av turister, forsterket av at Tom Cruise spilte inn film der. Men overturisme går ikke bare utover naturen. De største utfordringene er: Samtidig er flere land helt avhengig av turisme for å sikre nok arbeidsplasser og økonomisk vekst. I Hellas utgjør turisme rundt en femtedel av bruttonasjonalproduktet. Hit vil de ikke at du skal dra Ett av Europas mest besøkte land er lei lange køer foran Eiffeltårnet. For å få en slutt på overturismen, vil den franske stat inngå et overraskende samarbeid. Influensere skal oppfordre følgere til å droppe de mest kjente landemerkene. Som tidevannsøya Mont-Saint-Michel og Étrat-klippene i Normandie. De stupbratte klippene kom for alvor på folks radar etter at de ble vist frem i Netflix-serien «Lupin» om en mestertyv. Også serien «Emily in Paris» bebreides for at turister flokker til karakterens favorittsteder. Ivrige fans bestiller guidede turer for å leve seg inn i den fiktive amerikanerens liv. Nøyaktig hvordan influenserne skal få turister til å droppe attraksjoner og heller besøke mindre kjente steder i Frankrike, er ikke kjent. Kanskje blir det selfie med geip foran Mont-Saint-Michel og tommel opp foran mindre kjente kirker i Lyon? Men en smakebit sier noe om kampanjen: Et turistkontor publiserte et bilde av 60.000 mennesker som ville besøke Mont-Saint-Michel på en helligdag i mai. De vil vise hvor kjipt det er å stå i kø. Frankrikes ambassader og konsulater rundt om i verden får også en viktig rolle. De skal formidle at turisme i enkelte tilfeller er blitt en trussel mot klimaet og franskmenns boforhold. Og ikke minst: turistenes egen opplevelse. Frankrikes turistminister Olivia Grégoire har pekt på at bare 20 prosent av landet blir besøkt av turister. Nå innfører også en rekke steder kvoter på antall besøkende pr. dag. For eksempel går nasjonalparken Calanques nær Marseilles fra 2500 til 400 besøkende om dagen. Også andre Europeiske feriefavoritter har satt i verk tiltak, som turistskatt og kutt i cruisetrafikk. Men det er også mer kreative løsninger. Hva med andre turistmagneter? I Dubrovniks gamleby i Kroatia er det ikke lenger lov å trille kofferter gatelangs. Forbudet skal få bukt med lydforurensning. Å trosse forbudet kan gi en bot på 265 euro. Fra november ønsker de å forby all bagasje inne i byen. I Italia er det innført bot på opp mot 2500 dollar for å gå i flippflopper eller sandaler på stiene over de fem pittoreske byene i Liguria.  I Roma risikerer turister bot for å sitte på den kjente Spansketrappen. Og i den italienske byen Portofino bøtelegges turister opp mot 275 dollar dersom man stanser trafikken eller gående i byens to «røde soner». Det skal sette en stopper for turister med umettelig selfie-behov.

Summary: Amsterdam har lansert en kampanje rettet mot britiske menn mellom 18 og 35 år for å redusere ‘overturisme’.

Summary: Andre europeiske byer følger Amsterdams eksempel og tar tiltak mot plagsomme turister. Overbefolkning av turister kan føre til økte boligpriser og forringelse av lokale attraksjoner.

Summary: Frankrike planlegger et samarbeid med influencere for å oppfordre turister til å unngå kjente landemerker og heller besøke mindre kjente steder.


Mørke skyer: Derfor er Sverige under angrep

Sverige står overfor alvorlige trusler, ifølge statsminister Ulf Kristersson. Landet er målet for en bred hatkampanje fra ekstreme islamister. Etter terrorangrepet mot Israel er situasjonen ytterligere forverret.  Svenske jøder blir nå spesielt advart og får politibeskyttelse.  – Trusler mot Sverige og svenske interesser fra terrororganisasjoner som Al Qaida og IS er veldig spesifikke.  Sikkerhetssituasjonen har aldri vært så alvorlig som nå, sier terrorforskeren Magnus Ranstorp til VG. Kristersson tok tirsdag imot Natos generalsekretær Jens Stoltenberg i Stockholm.  Etter noen innledende ord på engelsk, slo den svenske statsministeren over på svensk for å beskrive trusselbildet som Sveriges regjering opplever akkurat nå. – Jeg vil si noe om det som ligger bak de alvorlige truslene mot Sverige, innledet han.  I august ble trusselnivået i Sverige hevet fra nivå tre til fire, som er det nest høyeste på skalaen til Säpo, svensk sikkerhetspoliti. 1. Nato-søknaden – Bakgrunnen er Russlands krig mot Ukraina, at Sverige står på Ukrainas side og at vi etter 200 års alliansefrihet er på vei inn i Nato. Den prosessen mislikes og motvirkes av Russland. Det er en drivende faktor, sa Kristersson på pressekonferansen etter møtet med Stoltenberg. 2. Koranbrenning  Statsministeren setter et stort antall demonstrasjoner med brenning av Koranen i sammenheng med Nato-søknaden - «der enkelte aktører kommer til Sverige og utnytter svensk ytringsfrihet for å skape og underbygge konflikter», som han sa.  3. Kidnapping av barn  – I tillegg er det desinformasjonskampanjen mot Sverige som har pågått siden 2021, og som anklager den svenske sosialtjenesten for å kidnappe barn, og fremst muslimske barn. Men jeg har jobbet i sosialtjenesten, og vet at dette er løgn, fortsatte Kristersson.  Under en demonstrasjon til støtte for palestinerne i Stockholm i helgen, falt denne uttalelsen fra Sulaiman Abualfita,  som holdt appell på Sergels Torg: «Ulf Kristersson, anklag ikke palestinerne for at de har kidnappet 20 israelske barn, mens flere tusen barn kidnappes av din myndighet som heter sosialtjenesten».  – Dette budskapet spres systematisk i Sverige og om Sverige, ikke minst i retning mange muslimske land.  Dette er farlig for Sverige, for svensker i utlandet, og for svenske interesser rundt i verden. Ikke minst når terrorister målretter seg direkte mot Sverige og svensker, kommenterte statsministeren. 4. Drept fordi de var svensk  Terrorangrepet mot svenske fotballsupportere i Brussel 16.oktober viste i all sin grufullhet at truslene er reelle:  To svenske borgere, begge kledt opp i blågult supporterutstyr, ble skutt ned og drept da de var på vei til landskamp mellom Belgia og Sverige.  Gjerningsmannen ble skutt og drept av politiet dagen etter. Statsminister Ulf Kristersson dro selv til Brussel for å vise respekt for de drepte og fordømte angrepet på det sterkeste.  To personer er arrestert i Paris og en i Brussel, på mistanke om medvirkning til Brussel-angrepet.  5. Trusler mot jøder Stoltenberg fikk også høre fra Kristersson hvordan Hamas’ terrorangrep mot Israel, og Israels svar, får direkte konsekvenser i Sverige: – Det skjer i form av trusler og hatefulle uttalelser mot jøder i Sverige. Mennesker som feirer Hamas, gir uttrykk for grovt anti-semitiske budskap og  sprer nå redsel blant jødiske familier i Sverige, sa den svenske statsministeren.  Sveriges regjering har onsdag lagt 10 millioner svenske kroner på bordet for å styrke sikkerheten rundt jødiske forsamlinger og interesser. 6.  Angrep på undervannskabler  Til slutt tok Kristersson opp bruddet på datakabelen mellom Sverige og Estland, og rørledningen fra Estland til Finland de siste dagene: – De skader som er påført vår og nabolandenes infrastruktur under vann i Østersjøen viser sårbarheten, og da må de beskyttes bedre, sa Kristersson.  Han viste til undersøkelser som den svenske marinen har gjort på havbunnen, og som tyder på at kabelen ble utsatt for det Kristersson kalte «ekstern kraft». Spredt til millioner  Forskningsleder Magnus Ranstorp og hans kolleger ved den svenske Försvarshögskolan i Stockholm har dokumentert hva som har truffet Sverige av trusler og hatytringer over flere år:  – Vi har kartlagt desinformasjonskampanjen mot Sverige gjennom sosiale medier og andre medier over et par år, og sett hvordan budskapet er spredt til millioner av mennesker.  – Vi så hvordan koranbrenning ledet til at terrorgrupper som IS,  Al Qaida og Al Shabaab fokuserte spesielt mot Sverige. Det er utstedt spesifikke ordrer om å drepe koran-brennerne, og å angripe myndighetspersoner og svenske ambassader og diplomater. Kampanjen og truslene fanges også opp og påvirker folk som holder til i Sverige. Og det voldsomme hatet mot det svenske kan være bakgrunnen for drapene av svenskene i Brussel, sier Ranstorp.  Forsterker  – Hva er Russlands rolle i dette? – Russland står ikke nødvendigvis bak, men russiske proxies. De har stor interesse av å forsterke budskapet og bidra til spredning. Russlands mål er å undergrave tilliten til svenske myndigheter og støtte alle bidrag til å sette grupper opp mot hverandre.  Ranstorp sier at svenske myndigheter følger godt med på det internasjonale trusselbildet mot Sverige. Men at de sliter med å rette opp bildet av Sverige og i imøtegå desinformasjon. – Det er vanskelig å trenge igjennom dette bildet. Svenske myndigheter har ingen som på arabisk eller persisk kan gå på de regionale TV-sendingene og rette opp Sverige-bildet. Dermed får de som sprer desinformasjon walk-over, sier han.  – Hvorfor har Norge gått fri? – Norge ble jo rammet av angrepet mot Pride-markeringen i juni 2022. Men Norge har nok ikke vært målskive på samme måte. En forklaring kan være at koranbrenning ikke vekker medienes oppmerksomhet i Norge, sier Magnus Ranstorp. På pressekonferansen med Nato-sjefen understreket statsminister Ulf Kristersson hvor viktig det er for Sverige raskest mulig å bli fullt medlem i Nato: – Det svenske folket skal vite at vi handler for å styrke sikkerheten for Sverige, og hvordan vi på ulike måter forbereder Sverige foran det kommende Nato-medlemskapet, sa han.

Summary: Sverige opplever alvorlige trusler og hatkampanjer fra ekstreme islamister og Russland.

Summary: Jøder i Sverige får politibeskyttelse etter trusler i kjølvannet av situasjonen med Hamas og Israel.

Summary: Statsminister Ulf Kristersson diskuterte truslene med NATO generalsekretær Jens Stoltenberg i Stockholm.

Summary: Trusselsbildet inkluderer Sveriges NATO-søknad, koranbrenninger, desinformasjonskampanjer og angrep på undervannskabler i Østersjøen.

Summary: Forskningsleder Magnus Ranstorp ved Försvarshögskolan i Stockholm har dokumentert hatytringer og trusler mot Sverige gjennom sosiale medier.

Summary: Kristersson understreker at det er viktig for svenske interesser at Sverige blir fullt NATO-medlem.


Advokat krever avvisning av selvplagiat-anke

Advokaten til studenten i den såkalte selvplagiat-dommen, ber Høyesterett avvise statens anke. Onsdag leverte advokat Magnus Stray Vyrje sitt anketilsvar, etter at Kunnskapsdepartementet ved Regjeringsadvokaten tidligere hadde sendt den såkalte selvplagiat-dommen inn til Høyesterett. Vyrje ber om at anken avvises fordi han mener saken ikke reiser viktige prinsipielle spørsmål som ikke tidligere er avklart. Da staten anket saken tidligere i januar, begrunnet daværende utdanningsminister Sandra Borch det med at de ønsket å få avklart viktige rettslige spørsmål. Vyrje mener også menneskelige hensyn overfor studenten er et argument for å avvise anken. – Helt urimelig På NRKs Debatten tirsdag kveld gjentok statsminister Jonas Gahr Støre at regjeringen ønsker en avklaring i saken fra Høyesterett. – Jeg vil ikke stoppe denne prosessen, sa statsministeren da programleder Atle Bjurstrøm spurte om det ikke ble litt for «heavy» å ta en student helt til Høyesterett. Jusprofessor Johan Giertsen ved Universitetet i Bergen mener denne saken med all tydelighet viser at studenter tas hardere enn professorer i saker som handler om gjenbruk. – Det er jo helt urimelig. – Det er utrolig at staten trekker denne studenten til Høyesterett for en handling som jeg som professor ikke ville blitt straffet for, sier Giersten. Nå skal ankeutvalget avgjøre om saken kommer opp. Bakgrunnen for saken er denne: En student ved Høgskolen i Innlandet brukte på eksamen to avsnitt fra en tekst hun hadde skrevet selv, da hun strøk på eksamen semesteret før. Studenten var altså ikke beskyldt for å stjele noen annens tekst. De to avsnittene hun gjenbrukte, refererte til lærebøker i faget, som studenten korrekt hadde henvist til. Kunnskapsdepartementet og regjeringsadvokaten mente hun også burde henvist til seg selv. I desember i fjor vant studenten saken sin i Borgarting lagmannsrett. Så anket Kunnskapsdepartementet. Får støtte av professorer Giertsen er enig med Vyrje i at Høyesteretts ankeutvalg burde avvise anken. Han mener en eventuell seier for departementet i Høyesterett neppe være til særlig nytte for dem, fordi en ny lov som foreslår å behandle gjenbruk annerledes, snart vil bli behandlet i Stortinget. – Da vil de jo ikke kunne bruke avgjørelsen i fremtidige saker, sier Giertsen. Han mener også staten burde unnlatt å anke av menneskelige hensyn. – Staten burde se til de menneskelige sidene og la studenten få gå videre i livet sitt, sier Giertsen og legger til: – Det er et sterkt argument, det er mennesker vi snakker om. Giertsen er også forundret over at statsministeren i Debatten på NRK stiller seg bak anken. – Det er svært uvanlig at en statsminister uttaler seg om en pågående sak der staten er part. – Hvorfor tror du han gjorde det? – Det var vel for å forsvare og begrunne den veldig strenge praksisen forhenværende og nåværende minister vil videreføre. Å vise at han støtter det.  – Ingen skam å snu Heller ikke professor emeritus Jan Fridthjof Bernt ved UiB, mener anken burde slippe gjennom. Han mener dette er spørsmål som regjeringen og Stortinget må ta stilling til i forbindelse med fremleggelse av ny universitets- og høyskolelov. Da bør man ikke plage studenten og Høyesterett med en full runde om uavklarte rettsspørsmål etter den gamle loven, sier han til VG. Han understreker også at krav om likebehandling ikke betyr at man er nødt til å fortsette å behandle studenter så hardt som Felles klagenemnd har gjort på vegne av departementet i tidligere saker. – Det er ingen skam å snu når man ser at man har passert grensen for rimelighet og fornuft, og antagelig også for lovlighet, sier professor Bernt.

Summary: Advokat Magnus Stray Vyrje ber Høyesterett avvise statens anke i selvplagiat-dommen.

Summary: Vyrje mener saken ikke reiser prinsipielle spørsmål og anfører også menneskelige hensyn som argument.

Summary: Jusprofessorer Johan Giertsen og Jan Fridthjof Bernt er enige i at anken bør avvises, og sier saken bør håndteres av politikere gjennom ny lov.