De vant Oslo – dette lover de å gjøre de første 100 dagene

Slik vil Oslo først merke et nytt blått byråd: Her er Høyres 39 løfter for de 100 første dagene. Etter åtte rødgrønne år, blir Oslo igjen en borgerlig styrt by.  Høyre, Venstre, Frp og KrF kapret 31 mandater i årets valg, og Høyres byrådslederkandidat Eirik Lae Solberg erklærte valgseier i natt.  Nå peker Solberg på skole og eldreomsorg som de første områdene Høyre vil ta tak i når de overtar makten i Oslo: – Å gå inn og se på hvordan vi kan ta tak i de største utfordringene i eldreomsorgen, blir en helt sentral oppgave fremover, sa han til Aftenposten tirsdag morgen. Høyre må også forhandle med de andre borgerlige partiene Venstre, Frp og KrF om prioriteringene fremover. Men får Høyre det som de vil, skal 39 konkrete tiltak gjennomføres i løpet av de første 100 dagene på jobb.  Det fortalte de to Oslo Høyre-toppene Eirik Lae Solberg og Anne Lindboe Aftenposten i forkant av valget. – Det er saker hvor det er mulig å gjøre raske endringer, men hvor dagens byråd enten ikke vil av ideologiske årsaker, eller ikke greier å gjennomføre, uttalte byrådslederkandidat Eirik Lae Solberg før valget.  Se hele listen nederst i saken.  Færre får eiendomsskatt Et viktig mål for Høyre er å gradvis fjerne eiendomsskatten helt på private boliger i løpet av fire år. – Allerede fra første budsjett i høst vil vi øke bunnfradraget, slik at beløpet blir lavere for alle, og mange slipper eiendomsskatten helt til neste år, sier Eirik Lae Solberg.  I dag er bunnfradraget på 4 millioner kroner. Det betyr i praksis at alle boliger dyrere enn 5,7 millioner kroner må betale eiendomsskatt.  Solberg kan ikke si nøyaktig hvor mye de vil øke bunnfradraget i første budsjett.  – Vi må se hvor langt vi klarer å komme i første budsjett. Det avhenger av det økonomiske handlingsrommet i 2024. Men vi vil sørge for at det blir reduksjoner i eiendomsskatten hvert eneste år, sier Solberg.  I Høyres alternative budsjett for 2023 satte de bunnfradraget til 5 millioner kroner. Det ville ført til at boliger under 7,1 millioner kroner ville sluppet skatt.  Dersom Høyre går inn for dette i budsjettet for 2024, vil kommunen miste inntekter på 360 millioner kroner, viser anslag. Solberg kan ikke svare klart på hva Høyre vil kutte for å få råd til å øke bunnfradraget neste år, og sier han må se an budsjettene til byrådet og regjeringen senere i høst for å se hvor mye kommunen har å rutte med. Høyre har imidlertid varslet at de blant annet ønsker å kutte dagens tilbud om gratis skolemat, og ikke lenger gi gratis kjernetid til alle barn i Aktivitetsskolen/SFO. Vil ha private barnehager igjen Høyre lover også raskt å åpne døren igjen for kommersielle private aktører i barnehager og i sykehjem.  Når det gjelder barnehager, vil Høyre oppheve forbudet mot å bygge nye kommersielle barnehager som byrådspartiene og Rødt har innført.  Partiet ønsker også å konkurranseutsette tre-fire sykehjem. – Det handler om kvalitet, innovasjon og nyutvikling. Og det handler om å gi eldre valgfrihet. De skal selv få bestemme hvem som skal komme hjem til dem, eller hvilket sykehjem de skal bo på, sier ordførerkandidat Anne Lindboe.  – Lønnen til de ansatte gikk opp da sykehjemmene ble tatt tilbake i kommunal regi. Kan dere garantere at ansatte vil ha den samme lønnsutviklingen som de kommunalt ansatte fremover? – Jeg tror vi skal være varsomme med å si at Oslo kommunens tariffavtaler skal gjelde for alle andre. Men vi kan stille krav om at ingen skal gå ned i lønn, og vi kan stille krav om at alle skal ha konkurransedyktige lønnsvilkår, sier Solberg.  Anne Lindboe mener bekymringen er overdrevet. Hun peker på at ansatte i helsetjenestene er svært attraktive arbeidstagere. – Da er det klart at man ikke vil være særlig smart hvis man som leverandør ikke behandler de ansatte anstendig med gode lønns- og pensjonsvilkår, sier hun. Ja til små leiligheter i sentrum De to ramser opp flere andre raske endringer som vil skje med Høyre ved roret:  Det skal bli lov til å bygge små leiligheter igjen i fire sentrumsbydeler. Den såkalte leilighetsnormen skal skrotes. Anne Lindboe mener det vil være et viktig bidrag til å få bygget mer og få ned boligprisene i hovedstaden.  Avgiften på beboerparkering i ytre by skal fjernes innen 100 dager er gått. Det skal bli et sterkere fokus på lesing, skriving og regning i skolen, og innføres én time mer matematikk og norsk i uken i grunnskolen.  På stedet hvil 100-dagersplanen inneholder også flere punkter av typen beholde. Høyre vil beholde eksamen, karakterer i orden og oppførsel og dagens inntaksordning til videregående skole.  Det rødgrønne byrådet hadde varslet at de ville innføre en ny inntaksordning som legger mindre vekt på karakterer. Skolebyråden har også gitt tommel opp for prøveprosjekter med alternativer til eksamen og karakterer i orden og oppførsel ved noen skoler, men så langt ikke konkludert med at dette skal endres i Oslo. Nå vil ikke noe av dette bli noe av. – Vi mener byrådet nå tar skolen i feil retning, og vil tydeliggjøre at dette skal videreføres, uttalte Solberg før valget. Vannavgiften må vente Ett løfte glimrer med sitt fravær på 100-dagersplanen: å få ned gebyrene på de kommunale vann- og avløpsavgiftene.  Det til tross for at Eirik Lae Solberg i månedsvis har snakket på inn- og utpust om at disse avgiftene må ned. Høyre-leder Erna Solberg lovet før sommerferien at nivået på eiendomsskatt, kommunale avgifter og gebyrer skal holdes nede i de kommunene Høyre får ordførere.  – Var det ikke så lett å gjennomføre likevel?  – Hvis Oslo kommune fremover fortsetter å få et overskudd på driften i milliardklassen, så har vi sagt at en stor del av det skal gå til å nedbetale gjelden til Vann- og avløpsetaten. Det vil få avgiftene ned. Men vi vet ikke hva overskuddet blir i år. Derfor ønsket jeg ikke å ha det med på 100-dagersplanen, sier Solberg.

Summary: Etter åtte år med rødgrønt styre, har Høyre, Venstre, Frp og KrF vunnet valget i Oslo, med Eirik Lae Solberg som byrådslederkandidat fra Høyre. De første områdene partiet ønsker å fokusere på er skole og eldreomsorg.

Summary: Noen av de spesifikke planene inkluderer gradvis fjerning av eiendomsskatten på private boliger over en periode på fire år, gjenåpning for kommersielle private aktører i barnehager og sykehjem, og tillatelse til å bygge små leiligheter igjen i sentrumsbydeler.

Summary: Høyre planlegger også å øke fokus på lesing, skriving og regning i skolen, beholde eksamen og karakterer for orden og oppførsel samt eksisterende inntaksordninger for videregående skole.


Over lengre tid har sædens hans en endret farge ved hver utløsning. Er dette vanlig? VG-legen Wasim Zahid har et klart råd. Hei. Min sæd har endret farge ifra hvit til oransje. Dette har vart i over en mnd. Det er oransje sæd ved hver utløsning. Kan dette være farlig? Er det en kjønnssykdom? Er dette vanlig blant menn? Mann, 29 år VG-legen Wasim Zahid svarer: Hei og takk for spørsmål Gul eller oransje sæd kan være tegn på sykdom og må undersøkes nærmere hos legen.  Sædvæske består av sædceller og en seig væske som beskytter sædcellene. Den normale fargen til sæd er gråhvit. Endringer av fargen er ofte forbigående og ufarlig, men kan også være tegn på mer alvorlig underliggende sykdom.  Alder er en naturlig årsak til endring av fargen. Etter hvert som du blir eldre kan sædvæsken få mer gulaktig farge. Dette er helt normalt.  Enkelte matvarer kan også gi en gullig misfarging av sæden. Eksempler er gurkemeie, løk, hvitløk og asparges. Hvis dette er årsaken, bør fargen returnere til det normale ganske raskt etter at matvaren har forlatt kroppen.  Tobakksrøyking kan også misfarge sæden.  Noen ganger kan avhold være årsaken. Hvis du går lenge uten utløsning, kan eldre og ubrukt sæd innta en gulaktig farge, og sæden vil være gul de første gangene du har utløsning.  Medikamenter og kosttilskudd kan være andre årsaker. Nedbrytning av visse antibiotika og vitaminer (eksempelvis vitamin B), kan gi sæden en gul-oransje farge.  Visse medisinske tilstander og sykdommer kan også gjøre sæden gul eller oransje.  Gulsot er en slik tilstand. Den kan oppstå  når du har for mye av stoffet bilirubin i blodet, og kan være tegn på leversykdom. Eksempelvis leverbetennelser, gallestensykdom, eller mer alvorlig kreftsykdom som rammer leveren. Ved gulsot vil både hud, tenner og øyehvite kunne innta en gul farge.  Betennelser og infeksjoner er en annen årsak til misfarging av sæd. Betennelse i prostata, seksuelt overførbare infeksjoner og urinveisinfeksjoner kan gi sæden en gulaktig farge.  Har du infeksjon vil du ofte ha tilleggssymptomer som feber eller smerter når du tisser eller har utløsning, men disse symptomene kan også mangle. Du skal derfor ha lav terskel for å undersøke deg hvis det er mistanke om infeksjon.  I sjeldne tilfeller kan blod i sæden gi misfarging. Dette kan være et tegn på testikkelkreft (hos yngre menn) eller prostatakreft (hos eldre menn). Dette er alvorlige tilstander, men fanger man dem opp tidlig, er prognosen god. Nesten alle med testikkelkreft kan bli helt friske med korrekt behandling.  Vi gutter og menn må bli flinkere til å ta symptomer og forandringer på alvor. Ofte lar vi være å oppsøke legen, og tenker at ting sikkert ordner seg. En slik holdning kan jo gå bra, men i verste fall kan du også gå glipp av viktig utredning og behandling av alvorlig sykdom.  Har du fått endret farge på sæden, må du kontakte lege. Spesielt hvis misfargingen ledsages av magesmerter, ryggsmerter og tretthet. Eller hvis det er illeluktende urin eller sæd, hyppig vannlating, svie og smerter ved urinering og utløsning, eller feber og frysninger.  Jeg synes du har grunn til å ta dette på alvor. Bestill time hos fastlegen din for å komme i gang med utredning. Basert på vurderingen til fastlegen, kan det hende du må gjennom andre undersøkelser også. Dette kan være blodprøver, urinprøver, tester på seksuelt overførbare infeksjoner, samt ultralyd og mer avanserte røntgenundersøkelser.  Wasim Zahid er VGs nye legespaltist. Han vil jevnlig svare på dine spørsmål på VG+. Her finner du alle hans spalter. Har du et spørsmål? Send inn til legen@vg.no. Husk å oppgi kjønn og alder. Bidrag som blir publisert, vil være anonymisert. Husk at du også kan spørre noen av våre andre, faste spaltister. Vil du lese mer om helse og trening? VGs magasin Helse består av 100 sider om kroppen, formen og hodet – og kan kjøpes i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: VG-legen Wasim Zahid svarer på spørsmål om endring i sædfarge

Summary: Normal sædfarge er gråhvit, men ulike faktorer som alder, matvarer og tobakksrøyking kan endre fargen

Summary: Medikamenter, kosttilskudd, betennelser og infeksjoner kan også påvirke fargen

Summary: Gulsot og kreft kan være mer alvorlige årsaker til misfarging

Summary: Zahid oppfordrer menn til å ta symptomer og forandringer på alvor, og kontakte lege ved endret sædfarge


Skøyteesset Ragne Wiklund (23) er rik på heder og medaljer, men erkjenner at hun neppe blir idrettsmillionær.  Hun registrerte jubelen og de fine ordene, men klarte ikke å nyte øyeblikket.  Nesten én million nordmenn hadde benket seg foran TV-skjermene den første lørdagen i 2024. Fra scenen i Trondheim Spektrum ble navnet til årets norske kvinnelige idrettsutøver ropt opp.  Selv lå prisvinner Ragne Wiklund med omgangssyke på et hotellrom utenfor Heerenveen. Skøyteløperen var så dårlig at hun måtte ha alarm på mobilen for å våkne til Idrettsgallaens sending. En fysioterapeut hjalp henne opp fra sengen.  «Sitt stille en god stund sånn at du ikke kaster opp under sendingen», tenkte hun og stirret konsentrert på skjermen.  «Ikke spy nå», gjentok hun. 23-åringen manet frem krefter til en takketale.  Enormt stolt over å vinne prisen. Men også lettet over at seansen var over.  «Ikke siste prisen» Et par uker etter Idrettsgallaen smiler Ragne Wiklund av omstendighetene.  – Det var veldig stort å få prisen. Det betyr mye både for meg og skøytesporten. Magefølelsen sier at dette ikke er den siste prisen skøyter får i nærmeste fremtid. Det er mange på vei opp som leverer veldig gode resultater.  – Så skøytesporten er ikke så døende som mange vil ha det til? – I hvert fall ikke på resultater.  Og så kommer det et lite sukk.  – I TV-sendingen var jeg kjempeglad da jeg kunne melde meg ut og legge meg ned igjen. Jeg har ikke vært så dårlig på kjempelenge. Men jeg skulle gjerne nytt det mer, for det var jo et stort øyeblikk.  Lyden av skøytestål hamrer mot isflaten. Klikk-klakk. Klikk-klakk. Verdensmesteren fra 2021 og 2023 sluker noen rolige runder på bikkjekalde Frogner stadion.  Wiklund har det travelt og kaller seg tidsoptimist. Ikke bare skal hun rekke morgenflyet til de kommende verdenscupstevnene i Salt Lake City, Quebec og Calgary, 23-åringen ofrer også mye tid på studier ved siden av idrettskarrieren.  Før jul var hun ferdig med en bachelor i miljøfysikk og energi. Nå har Wiklund startet på en master i datascience.  – Det er i hvert fall datascience det står på papiret akkurat nå. Veien videre er under utforming.  – Det er ikke mange utøvere som makter kombinasjonen idrettskarriere og utdannelse? – Det har gått bra for meg. Det ble veldig hektisk i høst. Da slet jeg mer med å være ovenpå enn tidligere. Det måtte til for at jeg skulle fullføre. Men det har gått rundt, jeg klarte også å prestere på skøytebanen før jul.  – Det kreves at du er dedikert? – Ja. Veldig strukturert også. Det går mest på det. Hvis man har god gjennomføringsevne, er det meste mulig.  Skøytesporten har noen frontfigurer, og den aller største av dem er Jutta Leerdam. Nederlenderen bruker svært mye tid på å eksponere seg i sosiale medier.  Den tiden har ikke Wiklund med studier ved siden av idretten.  – Jeg synes det er gøy med Instagram. Jeg liker å ta bilder og dele dem. Men jeg skulle ønske at jeg kunne legge mer av sjelen min i det, dele mer av det jeg driver med. Den tiden har jeg ikke.  – Hvor asketisk er «årets norske idrettskvinne»? – Det er veldig sjelden jeg tar en fest. Rett etter sesongen synes jeg det er gøy å kunne ha en fin kveld med det laget du har jobbet hardt med i trekvart år. Og så føler jeg at det holder med én kveld. Behovet er ikke veldig stort. Jeg er med ut, men trenger ikke drikke alkohol av den grunn.  – Du er avholds? – Nei. Men behovet er ikke stort, jeg tror heller ikke alkohol er kjempesunt.  – Hvordan er kostholdet? – Ganske bra, tror jeg. Veldig variert.  – Hva er «ja-mat» for deg? – Kylling og fisk, grønnsaker og pasta. Mye godt brød.  – Hvordan er økonomien for en verdensmester på skøyter? – Sånn passe. Jeg tjente en del premiepenger i fjor. Vinner du nok, så blir det litt.  – Hva tjener du på en verdenscupseier? – Det tilsvarer kanskje en tiendeplass i langrenn: 15.000 norske kroner. Men vinner du verdenscupen sammenlagt, er det rett over 200.000 kroner.  Wiklund er fornøyd med de sponsorene hun har, og at «det går rundt», men hevder at hun fokuserer lite på økonomien. Hun var også svært talentfull i langrenn og ville valgt den idretten om hun hadde ønsket å tjene mer.  23-åringen endte opp med idretten hun syntes var morsomst, og der hun så muligheter for stor utvikling.  – Det er ikke penger som driver meg. Jeg kunne tjent mer, men da hadde jeg måttet legge ned enda mer energi på den fronten. Det ville tatt energien fra det andre arbeidet jeg gjør. Hadde noen jobbet aktivt med det for meg, ville det vært topp. Men jeg er uansett fornøyd, jeg har ingen grunn til å klage.  – Så det er ikke veldig trolig at du går ut av karrieren som idrettsmillionær? – Mest sannsynlig ikke. Hvis jeg fortsetter i 12 år til, finner vi kanskje ut av det ... Men jeg ser ikke så langt frem i tid! Kranglete rygg Nå ser hun frem til den morsomste delen av sesongen, med verdenscupstevner på rask is i Nord-Amerika og VM allround i Inzell andre helgen i mars.  Hun slet med sykdom på nyåret og har i tillegg kjempet mot en kranglete rygg. Men Wiklund påstår at den ikke hemmer henne noe. Ting er under kontroll.  – Hvordan ser du på veien frem mot neste OL i februar 2026? – Jeg gleder meg til å fortsette utviklingen. Kanskje finne på noe nytt i treningsarbeidet. Jeg har funnet mye som har fungert, som har gjort at jeg har klart å holde et høyt nivå over tid, men jeg må finne ut hvordan jeg skal få det til å eskalere.  – To år flyr fort, er det i OL 2026 du skal gjøre det helt store? – Nei-nei, jeg tenker ikke sånn. Det fungerer ikke sånn for meg. Lykkes jeg da, så vil det være kult, men det er mye som skal til for å lykkes. Og hvis man da ikke lykkes, er det veldig kjedelig.  – Du vil ikke sette deg mål? – I hvert fall ikke når det kommer til medaljer. Det avhenger av mange andre også, hva de gjør. Jeg går best med avslappede skuldre. Jeg skal ut på isen for å kose meg.  – Da slipper du også presset? – Ja, det også.  Svarer Wiklund. Som fortsatt ikke har sett klippet av seg selv fra Idrettsgallaen.  – Det kommer jeg heller ikke til å se på ...

Summary: Ragne Wiklund (23) ble kåret til årets kvinnelige utøver på Idrettsgallaen

Summary: Ved siden av idretten studerer hun også. Wiklund har nå fullført en bachelor i miljøfysikk og energi og begynt på en master i datascience.

Summary: Wiklund fokuserer lite på økonomi, selv om skøytesporten ikke gir store pengesummer. Hun valgte idretten hun syntes var morsomst, og hvor hun så størst utviklingsmuligheter.


Rekordmange drepes på Vestbredden – her begraves den palestinske krigeren

JENIN (VG) Mens tallene på de drepte i Gaza vokser for hver dag som går, har også drapene på palestinere på Vestbredden økt den siste tiden. VG ble med da en kriger ble begravet. – Allahu Akbar! Gud er stor, roper krigerne fra palestinsk islamsk jihad (PIJ) mens de bærer deres falne soldat Ayser Mohammad Al-Amer gjennom Jenins gater fredag formiddag. VG er til stede. Det er også Hamas-krigere, som viser sin støtte til frigjøringskampen. Bare noen timer tidligere, dagen i forveien, ble han drept av israelske styrker. Det ble også to andre palestinere. Alle begraves dagen etter, i tråd med islamsk skikk. I skyggen av den massive bombingen av Gaza, drepes også rekordmange palestinere på Vestbredden - både sivile og militante. Krigeren Al-Amer var en kommandør for den militante gruppen palestinsk Islamsk jihad (PIJ), som kjemper for en selvstendig palestinsk stat. Flere land ser på den, i likhet med Hamas, som en terrororganisasjon. Maskerte menn bærer krigeren på en enkel plastbåre. Det er først og fremst de aktive krigerne som skjuler ansiktet.  Mellom rop fra koranen skyter de i luften med maskingevær for å hedre «martyrene».  Barn helt ned i 10-årsalderen går rundt med automatgevær. Noen ekte, noen lekepistoler. Flere med fingeren på avtrekkeren.  En gutt som så vidt har fått dun på kinnet, holder fast på geværet bakpå en scooter. Lukten av krutt henger igjen mens de beveger seg mot moskeen i flyktningleiren i byen.  Jenin huser mange palestinere som ble tvangsfordrevet da staten Israel ble opprettet i 1948. På grunn av historien, er denne byen, nord på Vestbredden kjent som en opprørsk by –  med mange sammenstøt mellom palestinerne og israelske styrker.  I forrige uke angrep Israel det de kalte en terroristcelle i en moské i Jenin, fra Hamas og PIJ. Begge disse grupperingene vil ta tilbake territoriet palestinerne ble fordrevet fra. Det vil også de fleste av palestinerne som bor her. Flere tusen mennesker går sammen i begravelsesfølget. Også krigere og støttespillere fra Hamas går side om side med PIJ og Fatah.  PIJ er i dag den nest største væpnede gruppen på Gaza, og de har vokst etter at Hamas tok over makten der i 2007. Deres krigere kjennes igjen av sitt svarte og gule flagg og bånd rundt pannen. Hamas bruker grønt.  Mot en felles fiende, Israel, står fraksjonene sammen. Til vanlig kjemper de om palestinernes gunst på Vestbredden og i Gaza. Fatah er i dag det sentrale partiet i det palestinske selvstyret og er ifølge kritikerne i praksis et styringsparti heller enn et frigjøringsparti, slik det ble grunnlagt som.  De godtar premisset om en tostatsløsning, noe som den siste tiden har skapt opprør blant palestinere, som da heller trekkes mot de mer radikale gruppene PIJ og Hamas.  De mener Palestina må frigjøres, og har ingen tro på noen sameksistens med Israel. Frustrasjonen og sinnet blant palestinere er i ferd med å koke over på Vestbredden.  Mer enn 100 palestinere har blitt drept av israelske styrker siden starten av krigen. Natt til mandag stormet Israel igjen Jenin, der bilder og videoer fra X/Twitter viser israelske bulldosere som river opp veiene, smadrer biler og butikker: Begravelsesfølget har beveget seg inn i flyktningleiren, der bygninger bærer vitne om de kraftige sammenstøtene de siste dagene og ukene:  Det er kuleskudd på omtrent alle husvegger. Blodflekker og improviserte veisperringer, for å hindre israelske bulldosere.  Krigeren tas inn i moskeen. Imamen taler over høyttalere som høres ut i gaten:  – Han falt mens han tok vare på flyktningleiren. Ikke tro at han som ble drept, er død. Vi er veldig stolte. Vi kommer aldri til å glemme, og vi vil svare på dette angrepet. – Vi blir drept hver dag. Vi er redde, og ingen støtter oss, fortsetter imamen, som ber om støtte fra resten av verden. Selv om antall drap på palestinere har økt i hyppighet, er det like nedslående hver gang. Statistikk hjelper ikke når du må begrave barnet ditt. Med utgråtte øyne, har han Pappa Abidalsalam Turki (47) nettopp lagt sønnen sin, 16 år gamle Jawad Abdulsalam Turki Qatban, i jorden. Han ble drept natt til fredag.  – Han var på vei tilbake tidlig på morgenen. Han hadde ikke våpen på seg, sier pappa Abidalsalam Turki (47). Han løp til sønnen som lå i gatene med en gang han hørte nyheten. Men forgjeves: Sønnen var allerede død. – Hver dag er det problemer nå med IDF (det israelske forsvaret). Men vi stoler på Gud, det må komme en løsning.  – Hva er budskapet ditt? – Oppfør dere som mennesker mot oss, sier han, og sikter til Israel.

Summary: Israel stormet palestinske byer på Vestbredden, inkludert Jenin, og drepte tre palestinere, blant dem en kommandør for den militante gruppen palestinsk Islamsk jihad (PIJ)

Summary: Begravelser for de drepte fant sted i tråd med muslimsk skikk, med flere tusen mennesker som deltok sammen, inkludert krigere og støttespillere fra Hamas og Fatah

Summary: Over 100 palestinere er blitt drept av israelske styrker siden krigen startet

Summary: Jenin, kjent som en opprørsk by, huser tvangsfordrevne palestinere fra Israels opprettelse i 1948


Javier Milei vant valget, nå må han redde Argentinas økonomi

Argentinas neste president drev valgkamp med motorsag. Han lovet å bytte ut argentinske pesos med amerikanske dollar. Nå må han levere. Søndag tok Argentinas velgere et kraftig oppgjør med tradisjonelle politikere. I stedet for en tidligere finansminister, valgte de en økonom som lover alt annet enn at ting skal fortsette som før. På forhånd ventet mange eksperter et jevnt løp i Argentinas presidentvalg. Men Javier Milei vant andre runde med over ti prosentpoeng. Vil den nye president, som har fått kallenavnet «den gale mann», klare å holde de ekstreme løftene han ga til landets 45 millioner innbyggere?  Blir vanskeligere En så solid valgseier kan gi inntrykk av at Mieli har et solid mandat fra velgerne. Men han kan få problemer når valgløftene skal innfris. For å endre dagens politikk, må han ha med seg et flertall i nasjonalforsamlingen. Og det kan bli vanskelig. I underhuset har partiet hans 39 av 257 representanter. I overhuset bare åtte av 72. Derfor må han bygge allianser. Det er ikke et politisk håndverk han har mye erfaring med. Dette er Argentinas nye president: Javier Milei er 53 år gammel og utdannet økonom. I tillegg til å undervise på et universitet, har han blitt kjent som forfatter og TV-personlighet. Fra 2021 har han representert et distrikt fra Buenos Aires i nasjonalforsamlingen. Stilen hans er uformell og konfronterende. Muligens har han lært mye av å synge i et rockeband som først og fremst spiller Rolling Stones låter. Han beskriver seg selv som «liberal liberalist» og «anarkokapitalist». I det legger han at politikken bør overlate mer til både folk flest og markedskreftene. For eksempel er han tilhenger av at folk som vil, skal få selge organer til sykehus. Han vil liberalisere narkotikalovene og våpenlovene. Men han er sterkt mot fri abort og vil stramme inn dagens lover. Slo ut den tradisjonelle kandidaten Mileis motkandidat under søndagens valg var Sergio Massa. På de fleste måter var han Mileis drømmemotstander. De siste årene har han vært finansminister. For argentinere som har opplevd at inflasjonen økte fra 100 prosent på vårparten til 140 prosent nå, fremsto Massa som en garanti for at økonomien ville fortsette som før.  Styringsrenten er på over 100 prosent. Den dype økonomiske krisen gjør at 40 prosent av argentinerne lever i fattigdom. Forakt for eliten som har styrt Argentina frem til nå, er trolig hovedforklaringen for at Mieli vant. Et klart alternativ «Vi er på vei inn i et ukjent landskap», skriver den anerkjente historikeren og kommentatoren Carlos Pagni i avisen La Nacion. Pagnis konklusjon når han analyserer Mielis valgkamp, er at han har en dyp forståelse for hva velgerne vil ha. «Han brukte ikke tid på å fortelle velgerne at han forstår hvor dårlig de har det. Han valgte å snakke, skrike, fornærme og gestikulere som dem.» Da Mieli skulle snakke om behovet for å kutte i offentlige utgifter, gjorde han det mens han viftet med en motorsag. Økonomisk revolusjon – I dag er begynnelsen på slutten for Argentinas nedtur, sa den kommende presidenten i seierstalen søndag. – I dag omfavner vi frihetsideene igjen, som gjorde oss til verdens største supermakt på 1800-tallet. Han fortsatte med å si at landet må endres totalt. Det kan ikke skje skrittvis. Derfor er det stor usikkerhet om hva som skjer etter at han flytter inn i presidentpalasset den 10. desember. I seierstalen lovet han å bruke et år eller to på å få inflasjonen ned på samme nivå som i andre land, skriver avisen Clarin.  Han sa at det er en moralsk forpliktelse å følge opp valgløftet om å stenge sentralbanken. I intervjuer sier han at det skal sprenges. Samtidig vil han innføre amerikanske dollar som nasjonal valuta. Han lovet å kutte statens utgifter med 15 prosent. For å klare det, vil han avvikle elleve departementer, inkludert kultur, miljø og likestilling.

Summary: Argentina har valgt en ny president, Javier Milei, kjent som «den gale mann». Han vant med over ti prosentpoeng og lover å endre landets valuta fra peso til dollar.

Summary: Milei har en kontroversiell politisk stil og uvanlige løfter. Han er også sterkt imot fri abort.

Summary: Mileis seier kan sees på som en reaksjon på den økonomiske krisen i Argentina, der 40 prosent lever i fattigdom og inflasjonen er svært høy. Han har lovet å kutte statens utgifter med 15 prosent gjennom å avvikle flere departementer.


Blir havbunnen på dypet denne høstens store kampsak? I dag demonstrerer miljøbevegelsen med alle virkemidler de har.  Foran Stortinget heiser miljøbevegelsen en gigantisk lilla blekksprut mens de gjør seg klare til å overrekke en stor konvolutt. Et amerikansk TV-team livesender det hele, for samtidig går aktivister i 19 land verden rundt til norske ambassader med et likt brev. De vil be statsminister Jonas Gahr Støre om å snu. En viktig avgjørelse skal snart tas, i en sak som har seilet mange forbi. – Dette er helt unikt. Det er en grunn til at dette har kommet så overraskende på. Det er ingen som har trodd at man kunne kjøre på med en så umoden prosess når alle roper varsko, sier Gina Gylver. Lederen i Natur og Ungdom frykter et kupp i det stille, under radaren til befolkningen og på et sted langt, langt fra stuevinduene: Et enormt område på dypt vann, inntil 4000 meter under havoverflaten, skal åpnes for gruvedrift. Området ligger utenfor kysten av Nordland og Finnmark, og er nesten på størrelse med Norge. Advarslene har vært oppsiktsvekkende harde. Også fra regjeringens egne direktorater og institutter. Likevel gikk forslaget videre. – Det er vårt ansvar, og mitt ansvar, at vi gir tillatelser innenfor akseptable rammer, sier Olje- og energiminister Terje Aasland (Ap). Nå ligger forslaget på Stortinget der politikerne etterhvert skal stemme - ja eller nei?  Alle faglige råd er i ferd med å bli overkjørt, ifølge miljøbevegelsen.  – Dette blir høstens store miljøsak, sier Gylver. Saken splitter også Arbeiderpartiet, der ungdomspartiet AUF er steilt imot: – Det siste klimakrisen trenger er politikere som vil grave ut mineraler i vårt felles økosystem. Vi risikerer å ødelegge arter vi ikke engang vet om ennå. Det synes vi i AUF er en stor krise, sier Fredrik Sørlie i AUF under demonstrasjonen. – Vi tapte på landsmøtet, men vi kommer til å vinne denne kampen. Det fortjener framtiden vår. Hvilke advarsler har regjeringen trosset?  Her er noen av de sentrale innvendingene. 1. «Ulovlig» og «mangelfullt» Åpningen av området henger på en utredningsrapport, som ble offentlig i fjor høst.  Den beskriver at det kan ligge store forekomster av mineraler verden nå trenger, dypt nede på havbunnen.  Mineraler som  kobber, sink, mangan og silisium er viktig for alle løsningene som skal erstatte fossil energi.  – I dag er vi tungt avhengig av land som vi ikke liker å identifisere oss med for tilgang til mineraler. Her ser vi i tillegg en industriell mulighet, men vi skal gjøre dette på en bærekraftig måte, sier Aasland. Men på havdypet kan det også finnes store naturverdier, planter og dyreliv vi ennå ikke vet betydningen av. For hvor mye og hva som finnes er det egentlig ingen som vet. Bare én prosent av havbunnen i området er undersøkt, ifølge Havforskingsinstituttet.  Og det er her kritikken har vært hardest: Havforskningsinstituttet mener kunnskapsmangelen er så stor at det ikke er mulig å vurdere konsekvensene. Miljødirektoratet kaller det ulovlig. Forskerne frykter store naturødeleggelser og tap av verdier vi ennå ikke vet er viktige for oss. Likevel valgte regjeringen i juni å trosse rådene om å sette på bremsene. De endret størrelsen på området som skal åpnes, men gikk videre med planene basert på konsekvensutredningen.  – Jeg er enig i at vi trenger mer kunnskap, og åpningen er det første steget for å få nettopp det. Dette er et dilemma, fordi uten en åpning er det bare staten som kan utforske området, men nå kan også private aktører bidra, sier Aasland. Og det har ikke staten råd eller kapasitet til på egen hånd, sier Aasland. 2. Hastverket Det har aldri blitt utvunnet mineraler fra havbunnen før.  Derfor finnes det heller ikke ferdig teknologi. NTNU  spør hvorfor regjeringen har hastverk, når det ikke står et apparat klart til å ta imot. Så fort området er åpnet, vil regjeringen lyse ut områder til selskaper. De får en utvinningstillatelse, som gir dem eksklusiv rett til å lete og søke om utvinning. Stortingsmeldingen er ikke særlig bedre enn rapporten den bygger på, sier Gylver i Natur og Ungdom. – Det bærer preg av hastverk og politisk strategi, ikke kunnskapsbasert forvaltning. 3. Ingen freding eller totalvurdering Det finnes i dag ikke et tidspunkt der regjeringen vurderer om enkelte havområder skal skjermes. Skal hensynet til naturen få en sjanse, må det vurderes før området åpnes, ifølge Miljødirektoratet.  Regjeringen skal først ta stilling til faren for miljøet når selskapene søker om å få utvinne et funn. – Det er riktig, slik prosessen er lagt opp nå. Da må vi ha et tilstrekkelig kunnskapsgrunnlag for å ta en beslutning. Hvis vi ikke får det, må de ha ytterligere kunnskapsinnhenting, sier statsråden. – Så det er mer snakk om at man må gå flere runder, enn at man får «nei» til utvinning?  – Nei, man må vurdere å hente inn mer kunnskap,  hvis ikke blir det «nei». Vi skal gjøre dette på en forsvarlig måte. Dette gjøres på samme måte for utvinning olje og gass, sier Aasland. Det gjør ikke Natur og Ungdom mer trygg. – Vis meg den søknaden om olje og gass som ikke har blitt godkjent, svarer Gina Gylver. 4. Faktisk behov eller politisk motivert Det er ikke sikkert at verden vil trenge mineralene, likevel, ifølge SINTEF.  Beskrivelsene av de forventede store forekomstene på havbunnen har ikke rot i virkeligheten, ifølge Norges Geologiske Undersøkelse (NGU). «Selv om det usannsynlige ikke er umulig, er scenariene i utakt med den kjente virkeligheten» skriver NGU i sitt høringssvar. NGU ligger under Nærings- og fiskeridepartementet. De avviser likevel ikke at mineralene finnes der.  Ber regjeringen trekke meldingen Sammen med Verdens naturfond WWF, ber Natur og Ungdom om at regjeringen trekker forslaget sitt. De mener også at statsministeren bør trekke seg som leder for det internasjonale havpanelet.  – Det er viktig at Norge støtter et moratorium på havmineraler, der man setter alle prosesser på pause til man har mer kunnskap, sier NU-leder Gina Gylver.  – Er det ikke en fordel om Norge kan utvinne mineralene, hvis det kan gjøres forsvarlig? – Mineraler fra dyphavene kommer ikke på markedet før tidligst om 15-20 år, hvis i det hele tatt mulig. De store globale produsentene sier også «nei», sier Gylver.  Hun har ett krav til regjeringen: – Denne prosessen må stanses og forslaget må trekkes, sier NU-lederen. – Det er ikke aktuelt, svarer olje- og energiminister Terje Aasland. – Vi kommer til å ha mye kunnskap når prosjekter endelig skal godkjennes. Vi har full rett til å si nei hvis vi mener dette ikke er bærekraftig.

Summary: Miljøbevegelsen protesterer mot en forestående avgjørelse om å åpne et enormt område 1000-4000 meter under havoverflaten for gruvedrift.

Summary: Området er nesten på størrelse med Norge og ligger utenfor kysten av Nordland og Finnmark.

Summary: Forslaget ligger nå hos Stortinget, som skal stemme over det.

Summary: Faglige råd anklages for å bli ignorert, med Havforskningsinstituttet og Miljødirektoratet som peker på manglende kunnskap og potensielle ulovlige aktiviteter.

Summary: Det anslås at bare 1% av havbunnen i området har blitt forsket på.

Summary: Til tross for innvendinger, fortsatte regjeringen med planene basert på en konsekvensutredning.

Summary: Natur og Ungdom og Verdens naturfond WWF ber om at regjeringen trekker forslaget.

Summary: Olje- og energiminister Terje Aasland avviser å stanse prosessen.


Hvit jul under oppseiling – men mildværet truer

Gode mengder snø på vei til Sør-Norge kan sikre hvit jul mange steder. Men jo nærmere kysten man kommer, jo mer truer plussgradene.  Et lavtrykk er på vei litt sør for Norge, og det vil merkes i form av langt mildere vær en sprengkulden mange har opplevd den siste tiden. Det kommer også nedbør.  Et farevarsel er sendt ut om opptil en kvartmeter snø i flere fylker på Sør- og Østlandet frem mot helgen.   – Fra fredag morgen kan det komme mye snø, lokalt 20–25 centimeter på 24 timer. Nær kysten periodevis mildere vær med sludd eller regn og mulighet for regn som fryser på kald bakke, heter det i farevarslene fra Yr for Oslo, Viken, Agder, Østfold og Telemark.  Farevarselet varer frem til søndag morgen – trolig til manges glede. Det betyr nemlig at det kan bli hvit jul mange steder.  – For Bergen ser det ikke så lovende ut, der blir det nok for mildt. Men i Oslo kan det gå, for der blir temperaturen mer rundt null fremover mot jul, sier statsmeteorolog Marit Berger til NTB.  Tunge tak og glatte veier Snøen som er varslet frem mot helgen, kan dermed bli liggende. Særlig i indre strøk i Sør-Norge er det meldt godt med nedbør. Det kan være lurt å ta en sjekk på hyttetaket hvis det ikke er av det mest solide slaget.  Men skal du ut og kjøre, bør du følge nøye med på føret. Særlig i ytre strøk, nær sjøen, blir det mildt.  – Følg med på farevarslene fremover. Det kan bli veldig glatt når regnet fryser på den kalde bakken, sier Berger.  Vil du ha en skøytetur, bør du skynde deg. Snart dekkes stålisen på mange innsjøer og vann med snø.  På Vestlandet varsles det mildere vær med regn i ytre strøk, men også der snø i indre strøk.  Isende vind i nord En god del minusgrader kombinert med sterk sønnavind kommer til å gi ganske surt vær helt i nord i helgen. – Det blir i hvert fall kuling, og når gradestokken da viser rundt 10 minus, føles det som minus 22, så det blir surt, sier Berger.  Et varsel er sendt ut om ising på skip i Øst-Finnmark, og det vil kunne fortsette gjennom helgen, sier hun. I Nordland og Midt-Norge blir det også sørlig vind. I Lofoten og Vesterålen er det ventet mye snø de nærmeste dagene, og det vil trolig fortsette å snø gjennom helgen.

Summary: Sør-Norge kan få en hvit jul på grunn av snøfall, mens kystnære områder kan oppleve plussgrader.

Summary: Farevarsel er utstedt for store snømengder i Oslo, Viken, Agder, Østfold og Telemark, noe som kan bety at snøen blir liggende.

Summary: Kaldt vær med kraftig vind er ventet i Nord-Norge, mens Vestlandet kan få både regn og snø.


Etter at «hele verden» har vært på kino i sommer, har en gammel debatt nok en gang meldt seg: Kan man sjekke mobilen på kino?  Nordmenn har strømmet til kinosalene i sommer. En halv million har sett «Barbie» og like bak følger «Oppenheimer», med seertall på rett under 400.000. Den enorme interessen er i høyeste grad global. «Barbie» har allerede tjent inn over en milliard dollar. Men ikke alle har klart å kose seg i salen.  I sosiale medier har flere i løpet av sommeren delt sin frustrasjon over folk som sjekker mobilen underveis i filmen.  Noen beskriver folk som tar bilder eller filmer skjermen, andre forteller om kinogjengere som regelrett scroller under filmen.  Flesteparten fordømmer oppførselen, men innimellom dukker det opp enkelte som forsvarer korte glimt på mobilen. Christin Berg er programdirektør i Nordisk Film Kino, Norges største kinokjede. Hun sier at dette er et problem de stadig møter på, og som de har fått flere tilbakemeldinger på i sommer. – Vi er forskjellige på dette, men de fleste synes det er fryktelig irriterende. Det er jo forstyrrende at det lyser rundt en når man ønsker å kose seg i kinomørket. Jeg synes selv det er kjempeforstyrrende, mens andre bryr seg ikke like mye.   Berg sier at forstyrrelsene varierer fra visning til visning og sjanger til sjanger. Hun er dog uenig i myten om at mobilbruken kun gjelder «ungdom med dårlig oppmerksomhetspenn». Tvert i mot.  – Oftest gjelder dette voksne mennesker, som rett og slett sjekker Facebook og svarer på meldinger. Jeg har snakket med flere kolleger som sier det samme.  Hun sier at de ofte har verter i salene på sine visninger, og det hender at disse må si i fra til publikummere som ikke tar hensyn. – Da blir de forlegne. Folk vet jo egentlig selv at dette ikke er god etikette, så da blir man tatt litt med buksa nede.  Det er heller ikke alltid at det kun er voksne som står for forstyrrelsene. Når det er skrekkfilm på programmet, så er det gjerne ungdomsgjenger som er verst, forteller Berg.   – Jeg husker for eksempel da skrekkfilmen «Smile» gikk som en farsott her i fjor høst, da var det en del uro under mange forestillinger.  Så hva gjør de med problemet?  – Det er et spørsmål om hvor politimestre vi liksom skal være. Vi ønsker ikke å ødelegge opplevelsene for dem heller. Men hvis en 10–15 personer ødelegger for 200 mennesker, så er jo det i beste fall uhøflig. Selv om ansatte ved kinoen ofte oppfordrer til å legge vekk mobilen før visningen, må det av og til sterkere lut til.  – Under dette «Smile»-fenomenet i fjor høst hadde vi til og med Securitas-vakter.  – Dere vil ikke gjøre som på enkelte konserter, da? At man enten må levere mobilen fra seg, eller ha den i en sånn låst pose?  – Nei, det har vi ikke diskutert. Vi snakker om problematikken, men vi har ikke noen konkret løsning. Vi kommer til å fortsette å oppfordre til å ha mobilen avslått i lomma.  VG har også vært i kontakt med kinokjeden Odeon, som ikke har svart på henvendelsene.

Summary: I sommer har mange klaget i sosiale medier på mobilbruk i kinosaler, og fortalt om folk som tar bilder, filmer skjermene eller scroller underveis i filmen.

Summary: Nordisk Film Kino sin programdirektør, Christin Berg, bekrefter at dette er et gjentagende problem, men sier de oftest opplever at dette er voksne folk.

Summary: Kjeden sier de diskuterer mulige løsninger, men ønsker ikke å gripe for mye inn i kinogjengernes opplevelse. Du risikerer likevel tilsnakk, og i ytterste konsekvens bortvisning.

Summary: Føringer om at kinogjengere må oppbevare mobilene i låste poser, likt som på konserter, har ikke vært oppe til diskusjon.


Her overgir de ukrainske soldatene seg. Så blir de skutt på flekken.

Hva foregår mellom trærne ved den 1000 kilometer lange fronten i Ukraina? Det som skjer, fanges opp av en ukrainsk drone.  Videoen viser at russerne inntar en skyttergrav ved byen Bakhmut.  Minst syv ubevæpnede ukrainske soldater kommer ut av skyttergraven med hendene over hodet. De legger seg ned. Da den siste kommer ut, begynner de russiske soldatene å skyte. De ukrainske soldatene ligger livløse igjen. Det er den siste av fem videoer, fra ulike tilsvarende hendelser, de siste to ukene.  Flere ferske videoer fra fronten i Ukraina vekker stor oppsikt. De kan vise at krigen tar en ny, og urovekkende retning.  Ukrainske etterforskere er ikke i tvil. De mener videoen fra Bakhmut dokumenterer grove russiske krigsforbrytelser.  – Russerne samler alle fangene på et sted, går et par meter tilbake og skyter løs på dem, skriver den ukrainske riksadvokaten. Mellom syv og ni ukrainske soldater, alle fra 92. brigade, blir liggende livløse igjen. Noen skytes en rekke ganger på nært hold. – Russerne dreper nok en gang ukrainske soldater som overgir seg, skrev den ukrainske ombudsmannen på Telegram.  Ukrainsk politi etterforsker 19 tilsvarende hendelser, hvor 45 ukrainske fanger skal ha blitt myrdet.  Dette er den femte videoen på to uker som viser det som fremstår som kaldblodige drap på ubevæpnede ukrainske fanger.  Er krigen i Ukraina i ferd med å bli enda mer uforsonlig?  Hva viser videoene som går viralt?  Forrige uke delte russiske soldater en video fra Avdijivka, hvor de skrøt av at de «denazifiserer» Ukraina. Det var trolig en tabbe.  Den viste bildene av seks drepte ukrainske soldater. En av de drepte ukrainerne hadde kontakt med familien da russerne kom. Han var skadet, ubevæpnet og ville overgi seg. Likevel ble han og de andre ukrainske soldatene drept. En video fra 18. februar viser to ukrainske soldater som overgir seg i en skyttergrav. Deretter blir begge skutt på nært hold. En tredje video fra 7. februar viser det samme. Videoen ble publisert av prorussiske kilder med lyd. Her hører vi en russisk kommandant, som gir ordre til soldatene.  – Ikke ta fanger. Skyt alle, sier offiseren. Drap på fanger er en krigsforbrytelse. Men å komme til bunns i hva som skjedd, er enklere sagt enn gjort. Foreløpig er tre av disse fem videoene geolokalisert av uavhengige analytikere.  – Vi ser en ny bølge av summariske henrettelser av krigsfanger nå. I hvert fall i Donetsk. Det skriver de uavhengige russiske analytikerne i Conflict Intelligence Team (CIT).  De mener dette er en ny, langvarig og grusom trend.  Ble skutt fordi han stønnet for høyt I løpet av krigens første år dokumenterte FNs kommissær for menneskerettigheter at russerne begikk minst 15 summariske henrettelser av ukrainske fanger. Det mest kjente eksempelet er kanskje den ukrainske soldaten Timofij Shadura, som ble tatt til fange ved Bakhmut i mars i fjor. Han ble skutt rett etter at han sa «Slava Ukraina». Det betyr «ære til Ukraina».  Det er også dokumentert flere bestialske drap på ukrainske fanger. I et tilfelle ble en ukrainsk soldat henrettet fordi han sa han hadde vervet seg frivillig. En annen ble drept fordi de russiske soldatene mente han stønnet for høyt av smerte over skader, ifølge FN-kommissæren. Også ukrainske soldater etterforskes for krigsforbrytelser.  FNs kommissær for menneskerettigheter kritiserte i fjor ukrainske soldater for 25 drap på russiske fanger. Minst fem slike hendelser er under etterforskning i Ukraina, uten at det har gitt resultater.  Flere av drapene på ukrainske fanger ble i starten knyttet til Putins leiesoldater i Wagner-hæren. Etter sommerens mytteri ble Wagner oppløst.  Men russiske fanger spiller fortsatt en nøkkelrolle i Putins blodig vinteroffensiv. Er krigen blitt enda mer brutal? Videoer er som regel ikke nok som bevis i en rettssak. I tillegg må både ofre og overgripere identifiseres.  Samtidig er omfanget av mulige krigsforbrytelser i Ukraina så enormt. Ukrainsk politi etterforsker over 102.000 saker. Det kan være flere årsaker at vi ser flere tegn på grove krigsforbrytelser: – Ikke nøl eller vis anger. Ser du en ukrainer, så drep ham, skrev en prorussiske blogger.  – La alle politikere i Vesten se denne videoen, slik at de forstår at vi ikke kan forhandle med russiske fascister, skrev den ukrainske soldaten og bloggeren Stanislav Osman på Telegram.

Summary: Ukrainske droner har filmet russiske soldater som tar livet av ubevæpnede ukrainske krigsfanger.

Summary: Ukrainsk politi etterforsker 19 lignende hendelser hvor til sammen 45 fanger skal ha blitt drept.

Summary: Videoene kan tyde på en ny bølge av russiske krigsforbrytelser, og at krigen i Ukraina tar en mer brutal retning.


Angrepet var omfattende, planlagt og kom fra flere kanter: – Man kan lure på hvor israelsk etterretning har vært

Israel ble angrepet fra bakken, luften og sjøen. Konsekvensene vil bli enorme og uforutsigbare. – Den største etterretningsblunderen i israelsk historie, sier Midtøsten-ekspert. Den blodige konflikten mellom den islamistiske Hamas-bevegelsen og staten Israel strekker seg gjennom årtier. Det som skjedde lørdag morgen, er foreløpig det siste mørke kapittelet i en historie om kolonivelde, folkemord og to folks drøm om en egen stat på samme landområde. På den ene siden står Israel. De forsvarer sitt land for sine jødiske innbyggere. På den andre siden står det palestinske folk. De er splittet i to grupper. Den ene holder til på Vestbredden og den andre på Gazastripen. Vestbredden er underlagt israelsk militærokkupasjon. Gazastripen, en flik med land mellom Israel, Egypt og Middelhavet, er inngjerdet og i praksis avskåret fra omverdenen. Lørdag ble Israel angrepet av Hamas fra bakken, sjøen og luften. Israels statsminister Benjamin Netanyahu svarte umiddelbart og sa at de er i krig. Minst 200 israelere og 232 palestinere skal være drept lørdag kveld. 1. Hvordan kunne dette skje? Israel har et enormt stort og godt utviklet militært forsvar. I tillegg er grensen mellom Gaza og Israel en av verdens best bevoktede. Mange har derfor spurt seg hvordan det kunne skje at Hamas-krigere såpass lett kunne ta seg over sperringene og langt inn i landet. – Man kan lure på hvor israelsk etterretning har vært, sier Hilde Henriksen Waage, forsker ved Universitetet i Oslo og fredsforskningsinstituttet Prio. Waage sier hun ikke kan huske et slikt overraskelsesangrep tidligere. Hvordan de har fått tak i våpen og penger til angrepet, blir et viktig spørsmål, legger hun til. – Dette er ikke en impulshandling, men en nøye planlagt militær aksjon, sier hun. Dag Henrik Tuastad er førstelektor ved Midtøsten-studier ved Universitetet i Oslo. Han sier dette er et av de store spørsmålene. – Dette er den største etterretningsblunderen i Israels historie. Det kommer til å bli gjenstand for mangeårig gransking, sier han. Han mener Hamas kan ha gjennomført avledningsmanøvre i det siste. – Israel har kanskje trodd at de hadde bedre etterretning gjennom dobbeltagenter i Gaza enn de egentlig har hatt, sier han. 2. Hvorfor skjer dette nå? Her er ingenting sikkert, men angrepet kommer 50 år etter Yom Kippur-krigen i oktober 1973. Der var det Egypt, Syria og flere andre arabiske land på den ene siden, mot Israel på den andre. Den startet også med et overraskelsesangrep. Det kan også være tilfeldig at angrepene kommer akkurat nå. Det kan ha sammenheng med at 2023 har vært et blodig år for palestinerne, og det kan være et svar på det. Hazem Qasim, en talsperson for Hamas, sier til NRK at angrepet kommer etter «økt israelsk aggresjon» mot det palestinske folk. Palestinerne har vært forlatt av det internasjonale samfunnet etter at Hamas overtok makten på Gaza, sier Waage. – Det er verdens tettest befolkede område der omtrent halvparten er under 18 år. De unge menneskene der har ikke noe håp eller fremtid. Det gjør at det eksploderer, sier hun. Hun mener også en X-faktor for hvorfor dette skjer nå, er at Saudi-Arabia og Israel var i ferd med å inngå en avtale om diplomatiske forbindelser ved hjelp av USA. 3. Hvordan blir de neste dagene?  Israel har allerede sagt at «fienden vil betale en høyere pris enn noen gang». Og mye tyder på at svaret fra Israel blir en voldsom og blodig motoffensiv. De har allerede svart med å angripe mål inne i Gaza. Ifølge Reuters skal blant annet et sykehus ha blitt truffet.  Dag Henrik Tuastad mener det kommer til å bli økt vold og eskalering. – Israel kommer til å gå inn i Gaza og vil gå hardt til verks for å forsøke å finne og frigjøre de gislene som er tatt dit, sier han.  Han mener det også er et stort spørsmål om det kommer til å spre mer vold og uro utenfor Gaza.  Hamas sier de vil utvide «stormen» til Vestbredden og Jerusalem. Sent lørdag kveld sendte Hamas 150 nye raketter mot Tel Aviv. 4. Hva blir konsekvensene av dette? Midtøsten er en trykkoker av ulike konflikter på kryss og tvers av landegrenser. En konflikt som den som startet nå, kan fort inspirere og smitte over til andre steder i regionen.  – Konsekvensene kommer til å bli enorme og uforutsigbare. Situasjonen er veldig uavklart og farlig, sier Waage.  Tuastad mener det er et sentralt spørsmål hva som vil skje på lengre sikt. Han mener det er sannsynlig at Israel forsøke å velte Hamas i Gaza. – Det Hamas kanskje vil, er at man får en ny fase i deres kamp. At man koordinerer den væpnede kampen til Vestbredden, sier han.

Summary: Israel ble lørdag angrepet av Hamas fra bakken, sjøen og luften. Israels statsminister sier landet er i krig.

Summary: Dette er den største etterretningsblunderen i Israels historie, ifølge Midtøsten-ekspert.

Summary: Konsekvensene av konflikten kan bli enorme og uforutsigbare.


Uvanlig kontrollgrep: Henter inn eksperter på habilitet

Stortingets kontrollkomité tar et uvanlig skritt i innspurten på habilitetssaken. Nå henter de inn egne fageksperter for å dobbeltsjekke regjeringens svar. – Dette er en uvanlig prosess, men jeg tror det er nødvendig, sier saksordfører Sofie Høgestøl (V) til VG. Hun er til daglig førsteamanuensis ved Juridisk fakultet i Oslo, men leder nå Stortingets kontroll- og konstitusjonskomités arbeid med habilitetssakene i Grunde Almelands (V) fravær.  Vanligvis kontrollerer komiteen regjeringen ved å stille spørsmål til dem, både skriftlig og muntlig.  Nå gjør komiteen et nytt grep, ved å hente inn et eget ekspertutvalg: – Kontrollkomiteen har bestemt seg for å hente inn ekstern juridisk kompetanse. Det uavhengige utvalget vil sikre at komiteen kan vurdere habilitetssakene og konkludere på et solid juridisk grunnlag, sier Høgestøl til VG.  Komiteen ba onsdag om en grundig juridisk gjennomgang av generelle spørsmål om habilitet fra Justisdepartementets Lovavdeling. Dette er regjeringens og forvaltningens eget ekspertorgan. Nå henter komiteen inn tre eksperter som skal se over svarene og si sine egne svar i etterkant. Utvalget består av Inge Lorange Backer, Marius Stub og Ingunn Elise Myklebust. Backer ledet arbeidet med den nye forvaltningsloven i 2019, mens Marius Stub ledet sekretariatet under arbeidet. Myklebust leder forskergruppen i forvaltningsrett ved Universitetet i Bergen.  – Vi vil være helt sikre på at vi konkluderer på et solid juridisk grunnlag, sier komitéleder Peter Frølich (H) til VG.  Komiteen er enstemmig. Planen ble godkjent av Stortingets presidentskap torsdag. – Stoler dere ikke på lovavdelingens konklusjoner?  – Jo, det gjør vi, men det er veldig interessant hvis det kommer frem uenighet eller ulike innfallsvinkler til de juridiske problemstillingene. Det er lansert noen nye juridiske fenomen i denne saken, som begrepet «uvitende inhabilitet». Det kan være omdiskutert, i likhet med rekkevidden for undersøkelsesplikten og terskelen for habilitet, sier Frølich og legger til: – Vi kan ikke blindt legge til grunn lovavdelingens konklusjoner uten en dobbeltsjekk. Det kan vi koste på oss i en så viktig sak. Det handler også om rettssikkerheten til flere enkeltpersoner, og da må vi være ekstra trygg på det juridiske grunnlaget, sier han. Fem statsråder i Støre-regjeringen og tidligere statsminister Erna Solberg (H) har denne sommeren innrømmet habilitetsbrudd.  Helt konkret skal lovavdelingen blant annet svare på i hvilken grad statsråder kan foreslå navn i utnevnelsesprosesser, og når de skal tre ut. De skal også vurdere grenseverdier rundt økonomiske interesser for statsråder.  – Det viktige her er det prinsipielle maktskillet. Vi skal kontrollere regjeringen. Lovavdelingens svar er sentrale og viktige for oss, men formelt er de underlagt regjeringen. Når vi skal vurdere noe så viktig, trengte vi for ordens skyld også å hente inn uavhengige, sier Høgestøl.  Lovavdelingen har fått frist til å svare 3. november. Den 7. november er det muntlig høring i Stortinget.  – Utvalget har nettopp fått oppdraget og kommer sikkert til å snakke om tidslinjen. Det er ikke realistisk at de kan levere et svar før høringene, men de vil levere før Stortinget konkluderer i saken, sier Høgestøl. Almeland har tidligere sagt at ambisjonen er å bli ferdig med saken før jul.

Summary: Stortingets kontrollkomité henter inn egne fageksperter for å dobbeltsjekke regjeringens svar i habilitetssaken, noe som er en uvanlig prosess.

Summary: Ekspertutvalget består av Inge Lorgan Backer, Marius Stub og Ingunn Elise Myklebust.

Summary: De skal blant annet se på hvilken grad statsråder kan foreslå navn i utnevnelsesprosesser, når de må tre ut og vurdere grenseverdier for økonomiske interesser for statsråder.

Summary: Kontrollkomiteens høring starter 7. november. Det er forventet at Stortinget konkluderer før jul.


Kraftig økning i voldsmeldinger i bergensskolen

Hver eneste skoledag er det til nå i år meldt om nær 30 tilfeller av vold, trusler eller trakassering i bergensskolen. De siste årene har ansatte i bergensskolen rapportert om stadig flere tilfeller av vold og trusler. Nye tall fra Bergen kommune viser at økningen fortsetter.  Slag. Spark. Spytting. Trakassering. Dette er en del av hverdagen på skolene. Frem til midten av november i år er det meldt om 3893 tilfeller av fysisk vold og 765 tilfeller av trusler i grunnskolen i Bergen. Det er en kraftig økning fra i fjor. – Dette er en utvikling vi liker dårlig. En del av økningen skyldes bedre meldekultur. Skolene har jobbet med at uønskede hendelser skal rapporteres. Men vi vet også at det er en reell økning i vold og trusler, sier skolebyråd Daniel Hägglund (Frp).  I 2019 startet Bergen kommune arbeidet med å redusere vold og trusler mot ansatte. Likevel har antall rapporterte tilfeller gått i motsatt retning.  – Trenden er det ikke bare skolene i Bergen som opplever. Vi ser det samme over hele landet, sier Hägglund. Psykolog til ansatte Ansatte i grunnskolen har 3,6 ganger så høy risiko for å bli utsatt for vold og trusler som andre sysselsatte. Det viser en undersøkelse fra Statens arbeidsmiljøinstitutt (Stami). Leder for Stortingets justiskomité, Frps Per-Willy Amundsen, er bekymret for situasjonen. Han mener det er viktig å gjenreise lærerens autoritet i klasserommet. Selv om Hägglund bare har vært skolebyråd i et par måneder, forteller han om flere tilbakemeldinger fra lærere som har opplevd mer vold i skolen enn før. – Noen skoler har større problemer enn andre. I tillegg kan flere tilfeller knyttes til samme elev. Vi må prøve å sikre de skolene som trenger det mest, og ivareta ansatte som har opplevd uønskede hendelser, sier han.  Kommunen jobber også med å få på plass en ordning med psykolog til ansatte som har vært utsatt for vold eller alvorlige trusler. Ifølge byrådet skal dette tilbudet snart være på plass.  – Å forebygge vold i skolen er noe byrådet prioriterer høyt. Vi jobber nå videre med gode veiledere om hvordan forebygge, håndtere og følge opp vold og trusler mot ansatte. I tillegg har vi satt av midler til å få på plass flere miljøarbeidere på skolen. – Vi prøver også å få til et samarbeid med politiet og frivillige organisasjoner. Volden skjer ikke bare på skolen, men også på fritiden. Vi må koordinere oss, påpeker han.  Anmelde vold og trusler Han sier at byrådet har nulltoleranse for vold og trusler mot elever og ansatte, men at det er mye arbeid som gjenstår.  – Vold og trusler er et komplekst og omfattende område, men vi har et ansvar for at elever og ansatte i skolen skal ha et trygt læringsmiljø. Det gjelder også de elevene med grenseoverskridende atferd, sier han. Skolebyråden ønsker også en endring når det gjelder anmeldelse av vold og trusler i bergensskolen. BT har tidligere avdekket at Bergen kommune har som praksis å ikke anmelde vold og trusler, men helles løse hendelsene gjennom samtaler mellom skolen og foresatte. I Oslo-skolen blir de alvorligste sakene politianmeldt. I Bergen er få tilfeller anmeldt de siste årene. – Jeg mener rektor ved hver skole skal få anledning til å anmelde alvorlige voldsepisoder. Vi må sørge for lik praksis ved alle skoler, sier Hägglund.  Frem til nå har det vært kommunaldirektøren som har avgjort om en voldsepisode skal anmeldes eller ikke.

Summary: Det er rapportert om 4658 tilfeller av vold, trusler og trakassering i bergensskolen hittil i år, mer enn en dobling fra 2021.

Summary: Skolebyråd Daniel Hägglund (Frp) sier økningen delvis skyldes bedre meldekultur, men at det også er en reell økning i vold og trusler.

Summary: Kommunens tiltak inkluderer å jobbe med å få psykologer til ansatte som har vært utsatt for vold eller alvorlige trusler.

Summary: Hägglund ønsker at rektor ved hver skole skal ha anledning til å anmelde alvorlige voldsepisoder.


USA väntas godkänna stödpaket med klusterbomber till Ukraina

USA väntas skicka tusentals klusterbomber som del av sitt senaste stödpaket, enligt källor till AP. Men klusterbomberna är kontroversiella och bannlysta av flera länder. – Civila kan skadas långt efter en avslutad konflikt, säger överstelöjtnant Joakim Paasikivi. Under torsdagen uppgav källor för AP att Vita huset kommer skicka tusentals klusterbomber som del av det nya stödpaketet på 800 miljoner dollar, cirka 8,8 miljarder kronor, i militärstöd till Ukraina. Klusterbomberna har varit önskade länge från Ukrainas sida som del av den pågående motoffensiven. Under fredagen väntas ett officiellt uttalande, som kommer efter en veckas överläggning. Paasikivi: ”Oklart hur de kommer användas” Klusterbomber är små, ofta handgranatsstora sprängladdningar som finns i en större behållare som kan skjutas med artilleri, raketartilleri eller fällas från flygplan. Målet är att sprida eld över en större yta. Överstelöjtnant Joakim Paasikivi säger till Aftonbladet att det är oklart i nuläget hur de kommer användas av Ukraina. – Jag ser två huvudalternativ. Det ena är att man plockar isär dem och sätter de individuella laddningarna på drönare. Eller så fäller man dem från flygplan. Han ser dock risker med att fälla dem från luften. – När de fälls från flygplan måste man flyga över målet på låg höjd och skulle Ukraina göra det över ryska förband kommer de skjutas ned, säger Paasikivi. Kontroversiellt vapen Klusterbomber är kontroversiella och ses som inhumana av flera länder som skrivit under Konventionen om klusterammunition. Reinfeldtregeringen skrev under konventionen år 2008 tillsammans med över hundra andra länder, men det tog ytterligare två år innan den blev internationell lag. Beslutet innebar att Bombkapsel 90 som ingick i Jas vapenutrustning slutade tillverkas. Enligt Röda Korset lämnar vissa bomber en hög andel så kallade blindgångare – odetonerade sprängladdningar som ligger kvar på marken. Vissa klusterbomber har en misslyckandefrekvens på upp till 40 procent, uppger organisationen. Enligt USA kommer de klusterbomber som nu skickas till Ukraina ha en felfrekvens på mindre än tre procent. Varken Ryssland, USA eller Ukraina har skrivit på konventionen. Skrevs på när världen var fredlig – Konventionen och organisationer som verkar emot klusterbomber vänder sig framförallt mot att de kan ligga kvar efter en konflikt avslutats och skada civila, säger överstelöjtant Joakim Paasikivi till Aftonbladet. Enligt Paasikivi är det ett komplicerat resonemang i nuläget eftersom konventionen kom till i en tid när man ansåg att världen var i stort sett fredlig. – För Ukraina handlar kriget om ett existentiellt försvar och då tar man en risk. Men man värderar att klusterbomberna är viktigare än att riskera att Ryssland skulle få ett övertag, säger han.

Summary: USA planerar att skicka klusterbomber till Ukraina som del av ett nytt stödpaket på 800 miljoner dollar. Det väntas bli officiellt på fredag.

Summary: Klusterbomber är kontroversiella, ses som inhumana och är förbjudna i många länder, inklusive Sverige, då de kan skada civila långt efter konfliktens slut.

Summary: Varken Ryssland, USA eller Ukraina har skrivit på konventionen mot klusterbomber.


Lysbakken om Erna-svar: – Kunne avverge denne skandalen

SVs Audun Lysbakken mener Erna Solberg har levert et ærlig svar, men at det samtidig understreker dramatikken i saken. Rødt-topp Seher Aydar mener Solberg har et forklaringsproblem.  – Erna Solberg har levert en ærlig og grundig redegjørelse hvor hun også forsøker å gi svar på kjernespørsmålet om omfanget av habilitetsbrudd, skriver Audun Lysbakken til VG.  – Dessverre understreker redegjørelsen hvor dramatisk saken er, og bekrefter at alvorsgraden er akkurat så stor som vi har fryktet, skriver han videre.  Tirsdag leverte Høyre-leder Erna Solberg sitt svar til komiteen i forbindelse med ektemannen Sindre Finnes’ omfattende aksjehandel.  Til VG sier Solberg at hun ikke skulle behandlet «en rekke saker» hvor hun egentlig var inhabil. Hun sier også at hun burde spurt mer da hun så Finnes’ skattemelding for 2020.  – Erkjennelsen av at hun burde fått sin habilitet vurdert i konsesjonsbehandling til Lyse i 2021 øker også inntrykket av at hun selv kunne gjort mer for å avverge denne skandalen, skriver Lysbakken.  Høsten 2020 tok Solbergs regjering beslutningen om at Røldal-Suldal-kraftverket skulle gå til Hydro og Lyse – samtidig handlet Finnes aksjer i Hydro.  – Det er god grunn til å stille spørsmål ved om Erna Solberg kunne fortsatt som statsminister dersom dette hadde blitt kjent før 2021, og jeg mener en vurdering av det er en del av den jobben komiteen bør gjøre i vårt videre arbeid, skriver Lysbakken videre.  Rødt: – Forklaringsproblem  – Erna Solberg har fortsatt et forklaringsproblem. Hun visste at hennes familieøkonomi satt på Hydro-aksjer for flere hundre tusen. Hun fikk flere advarsler, men brydde seg ikke om dem, sier Seher Aydar til VG.  Rødt-politikeren, som også sitter i Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité er ikke beroliget etter å ha lest brevet til Solberg. Seher reagerer på at Solberg i brevet hevder at vedtakene hun har fattet, i sakene hun burde vært erklært inhabil i, likevel er gyldige. – Hun legger til grunn at alle vedtakene hennes er gyldige, og sammenligner seg med Anniken Huitfeldt, sier Seher og fortsetter:  – Men forskjellen er at Huitfeldt ikke visste om mannens aksjehandel – mens det i dette brevet fremkommer at Solberg visste mye om mannens aksjehandel. Det er et selvmotsigende svar. Aydar sier at mange spørsmål enda står ubesvart, og at Solberg må innstille seg på flere, konkrete spørsmål fra kontrollkomiteen. – Denne redegjørelsen er ikke tillitvekkende. Frps Hans-Andreas Limi skriver følgende til VG etter å ha lest Ernas svar:  – Redegjørelsen viser at antall saker der hun kan ha vært inhabil, som dermed kan ha ført til økonomisk gevinst for hennes ektefelle, kan ha vært betydelig større enn det som så langt har vært kjent.  Han understreker at det kun er Solbergs ansvar å skaffe nok informasjon for å vurdere sin habilitet.  – Det er grunn til å spørre om hvorfor ikke Solberg gjorde mer for å fremskaffe full oversikt over omfanget av ektemannens aktivitet i finansmarkedet de gangene dette var tema i media eller i dialog med Statsministerens kontor, skriver Limi.  Venstre: – Svært alvorlig – Solberg sin sak er svært alvorlig og det vil kreve litt tid å gå gjennom alt vi har fått tilsendt i dag, skriver Venstres Grunde Almeland i en SMS til VG om svaret til Solberg.  Han er saksordfører for habilitetssakene i kontrollkomiteen og skriver at redegjørelsen vil danne et viktig grunnlag for høringene i komiteen.  Solberg skal møte i høring senere i høst, i likhet med Anniken Huitfeldt.  – Jeg merker meg imidlertid at Erna Solberg oppgir flere nye tilfeller der hun trolig var inhabil som statsminister, skriver han videre.  Frode Jacobsen (Ap) skriver at kontrollkomiteen nå skal sette seg grundig inn i redegjørelsen, og se om de skal komme med flere spørsmål. – Solberg lister opp en rekke saksområder der ektemannens aksjehandler gjorde henne inhabil, og at hun burde spurt og gravd mer. Det er jeg enig i, skriver han i en SMS til VG.  Komitéleder Peter Frølich (H) sier at svaret partilederen sin er omfattende og grundig.  – Erna Solberg legger til grunn at hun kan ha vært inhabil i flere, større saker. Det er selvsagt alvorlig, sier Frølich.  – Det er viktig for komiteen at hun har gitt eksempler på potensiell inhabilitet, understreker Frølich.  Han sier aksjesaken til Solberg har mange likheter med Huitfeldts aksjesak:  – Det vil være svært nyttig for komiteen å få en tilsvarende liste over mulige habilitetssaker fra utenriksminister Huitfeldt, sier Frølich.  Flere eksempler på inhabilitet Tidligere har Solberg sagt at Finnes’ handel i Hydro kan ha gjort henne inhabil.  I brevet trekker Solberg frem nye eksempler der hun kan ha vært inhabil: Krisepakken til i 2020, da Finnes handlet i Equinor og Aker BP, og Finansskatten i statsbudsjettet 2018 da Finnes handlet i DNB.  – Dette er alvorlig. Ja, jeg skulle ikke gjort det. Men det var ikke mot bedre vitende. Så kan man alltid i etterpåklokskapen lys si at jeg burde stilt flere spørsmål, sier Erna Solberg til VG. SMK ansvarliggjorde Solberg i sitt svar til komiteen tidligere tirsdag. De viste også til flere advarsler Solberg har fått, vedrørende mannens aksjehandler. Les hele intervjuet med Solberg her:

Summary: Erna Solberg innrømmer å ha behandlet saker der hun var inhabil. Det inkluderer saker som håndtering av oljeskattepakken og finansskatten i statsbudsjettet for 2018.

Summary: Tirsdag kveld sendte hun inn sitt svar til Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité, der hun understreker alvoret i saken.

Summary: Flere av medlemmene i komiteen understreker alvoret i saken, og sier de nå vurdrer nye spørsmål til Solberg.


Russland hevder å ha drept 234 soldater etter angrep fra ukrainsk side av grensen

Russlands forsvarsdepartement sier russiske militære og sikkerhetsstyrker har stanset et angrep fra ukrainsk side av grensa og drept 234 soldater. Tirsdag ble hele åtte russiske fylker rammet av en bølge av droneangrep som blant annet rammet to oljeanlegg dypt inne i Russland, ifølge russiske tjenestemenn. De ukrainske droneangrepene beskrives som de mest omfattende siden Russlands invasjon. Samtidig har det kommet flere ubekreftede meldinger om kamper i de russiske grensefylkene Kursk og Belgorod. En russisk motstandsgruppe som kjemper på ukrainsk side, hevdet tirsdag at de har tatt kontroll over den mindre byen Tiotkino. Det er fortsatt ikke mulig å slå fast med sikkerhet hva som har skjedd.  Aftenposten har stedsverifisert et bilde frigitt av russiske myndigheter, som de hevder viser en ødelagt ukrainske stridsvogn på grensen mellom Ukraina og Russland. Men vi kan ikke slå fast når bildet er tatt eller nøyaktig hva det viser.  – Ti sivile såret I uttalelsen fra det russiske forsvarsdepartementet sent tirsdag kveld gis «Kyiv-regimet» og «Ukrainas terrorist-formasjoner» skyld for angrepet. Russland hevder de klarte å stanse angrepet og at gjerningspersonene mistet sju stridsvogner og fem pansrede kjøretøy. Guvernøren i Belgorod sier at ti sivile ble såret og at et medlem av sivilforsvaret ble drept i angrepet fra proukrainske militser. Tidligere tirsdag ble det meldt om pågående kamper mellom grupper av proukrainske russiske frivillige og russiske styrker i Kursk og Belgorod.  Vil «frigjøre Russland» Soldater som ukrainske myndigheter beskriver som russiske frivillige som kjemper for Ukraina, hevdet å ha krysset grensa til hjemlandet. Russlands frihetslegion (LSR), Russisk frivillighetskorps (RVC) og Siberisk bataljon offentliggjorde alle uttalelser og videoer i sosiale medier som hevdes å vise dem på russisk territorium. De sier de ønsker å «frigjøre Russland fra Putins diktatur», få dager før presidentvalget som Vladimir Putin ventes å vinne. Videoene er ikke verifisert fra uavhengig hold. LSR og RVC er gruppene som i mai og juni i fjor krysset grensa til Belgorod og hevdet å ha tatt midlertidig kontroll over flere bosetninger. Ukrainske myndigheter avviser at de har noen bånd til gruppene. Pansrede kjøretøy Soldater fra militsen som kaller seg Russlands frihetslegion (LSR), kjemper mot russiske styrker i de to fylkene, hevdet Aleksej Baranovskij, som representerer gruppen. Han hevdet videre at de russiske styrkene har fått flere pansrede kjøretøy ødelagt og at gruppen hans planlegger å angripe flere russiske fylker. – Vi har krysset grensen, skrev LSR i et innlegg på Telegram og publiserte også en video som de hevder viser et eksplodert kjøretøy og sammenstøt i Kursk. Senere samme ettermiddag hevdet LSR at de har «befridd» Tiotkino i Kursk fylke etter russiske meldinger om kraftig beskytning av byen. Det russiske forsvarsdepartementet sier på sin side de som angrep Tiotkino, ble slått tilbake. Tirsdagens omfattende droneangrep viser at Ukraina har styrket sin teknologiske kapasitet. Samtidig svekker angrepene president Vladimir Putins argument om at Russland ikke er rammet av krigen, skriver nyhetsbyrået AP.

Summary: Russland sier deres styrker har stanset et angrep fra Ukraina, og drept 234 soldater. Droneangrep rammet åtte russiske fylker, inkludert to oljeanlegg. Tapene er ikke bekreftet av andre.

Summary: Kamphandlinger har også foregått i fylkene Kursk og Belgorod, ifølge russiske myndigheter.  En russisk gruppe hevdet å ha tatt en by, men dette er ubekreftet.

Summary: Ukrainske angrep viser at landet har styrket sin teknologiske evne, og de motbeviser Putins påstand om at Russland ikke blir påvirket av krigen.


Flere trenger hjelp til jul: – Ikke nok ressurser til å hjelpe alle

Mange sliter økonomisk, og juletiden gjør at etterspørselen om hjelp øker.  – Det er dobbelt så mange som har bedt om å få mathjelp nå, sammenlignet med sommeren i 2022, sier Per Christian Rålm, daglig leder i Matsentralen Norge.  Han, og resten av Matsentralen, deler ut flere millioner måltider hvert år. Spesielt rundt juletider oppleves det å be om hjelp ekstra tungt for mange.  – Rundt jul så vet vi også at det er en del som kjenner ekstra på akkurat dette. Da er jo hele resten av Norge i festmodus, sier Rålm.  Strekker ikke pengene til? Gruer du deg til jul i år? Ta kontakt med VGs journalister her Mer enn noen gang Det er spesielt hos barnefamilier økningen har vært størst. Her merker flere på ekstra dårlig råd.  Flere dropper eller begrenser å kjøpe klær og utstyr til barna sine, ifølge Frelsesarmeen. Tolv prosent av befolkningen hopper over måltider fordi de ikke har råd. Hele 44 prosent kjøper mindre mat eller mindre sunn mat, etter tall fra Opinion, videreformidlet av Frelsesarmeen til NTB.  – Det er ikke nok ressurser i frivilligheten til å hjelpe alle som trenger under dyrtiden, sier Rålm.  De deler ut mer mat enn noen gang før. Likevel skulle Matsentralen gjerne delt ut mye mer.  – Behovet er enda større der ute.  Rålm sin oppfordring er nå at de som trenger hjelp skal søke etter den. – Ikke alle kommer og ber om mathjelp fra frivilligheten. Men heldigvis er det en god del som gjør det.  Rålm håper de kan få hjulpet så godt de kan, uavhengig av om folk trenger mye hjelp, eller bare en enkel mat-pose og fellesskap. – Maten gjør en stor forskjell for disse menneskene. Mathjelpen er også kjempeviktig for matbransjen. Arbeidet de gjør på Matsentralen hjelper også å redusere matsvinn, og at organisasjoner kan tilby et stort spekter av produkter og tilbud.  Kommer gråtende Frelsesarmeen er en av organisasjonene som deler ut mat til de som trenger. I tillegg til at de tilbyr annen type hjelp i julen.  – Det er veldig mange som ber om hjelp til jul, sier Håkon Løtveit, presserådgiver i Frelsesarmeen.  Han merker at folk er veldig takknemlige for hjelpen de tilbyr. Likevel synes mange det er skambelagt å be om hjelp. – Mange kommer gråtende til oss, sier Løtveit. Folk starter å søke julehjelp allerede i september.  – Det er veldig, veldig vanskelig for mange.  Krisetid Økningen av folk som trenger hjelp er stor. Kirkens Bymisjon frykter denne julen blir vanskelig for mange.  – Behovet overstiger kapasiteten til alle hjelpeorganisasjoner til sammen, sier generalsekretær Adelheid Firing Hvambsal.  De har nå varslet at de trenger et budsjett for krisetid, og håper dette blir prioritert i statsbudsjettet.  – I år ser vi også nye grupper, sier Hvamsbal videre.  Hun forteller at flere av de som søker hjelp er familier som inntil nylig har klart seg på egen inntekt. Grunnet de økte utgiftene på mat, bolig og strøm får de ikke til dette lenger.  At denne gruppen mennesker søker hjelp er for Kirkens Bymisjon nytt i år.  – Så det er ingen god og endelig løsning at ulike organisasjoner bøter på situasjonen her og der. Derfor må politikerne sørge for at folk har en inntekt det faktisk går an å leve av, sier Hvamsbal.

Summary: Etterspørselen om hjelp  til jul øker, spesielt hos barnefamilier.

Summary: Matsentralen i Norge deler ut flere millioner måltider hvert år, men ressursene strekker ikke til.

Summary: Tall fra Opinion viser at mange hopper over måltider på grunn av dårlig råd

Summary: Frelsesarmeen og Kirkens Bymisjon tilbyr både mat og annen hjelp i julen, men kapasiteten er sprengt.


Vil ikke ha Støre-besøk etter Huitfeldt-saken: – Håper de holder seg unna

Fagforeningssjef og Ap-politiker i Bergen, Richard Storevik, er oppgitt etter nok en krisesak i regjeringen. Nå ber han Støre & co. holde seg unna Bergen i valginnspurten. Statsminister Jonas Gahr Støre skal søndag og mandag til Vestlandet på valgkamptur før kommunevalget. Men etter enda en statsrådsskandale, får han nå klar melding fra et frittalende partimedlem og mektig leder i Fellesforbundet i Bergen, Richard Storevik: – Det får han styre selv, men jeg håper de holder seg unna. Vi har litt over en uke igjen av valgkampen og trenger ikke drahjelp fra Oslo. Vi ligger på 17 prosent oppslutning på målingene i Bergen. Ka faen, klinger det på bergensk – med lettere oppgitt vrede. Ap har gjennom sommeren gått fra statsrådskrise til statsrådskrise: Richard Storevik sier det nesten ikke er til å tro. – Jeg vil ikke legge skjul på at jeg i valgkampen har vært på møter og kick-offer, blant annet på Stord, hvor jeg ordrett sa: Vi trenger ikke hjelp fra Oslo. Vi må kjøre vår lokale valgkamp og alle bidrag og nasjonale ting fra Oslo bare kan pauses. Han sier han ikke ble bønnhørt. – Så har jeg fått akkurat det motsatte av det jeg ønsket, med stadige skandaler over fjellet i Oslo, hvor den ene etter den andre blir trukket inn i skandaler. Vi er oppgitt, det skal jeg ærlig innrømme. Han sier saken om at Anniken Huitfeldts ektemann har vært en ivrig aksjehandler mens kona har sittet i regjering, topper det hele. – Det er det siste bidraget til den gjørmen man føler man går i. Vi blir konfrontert hver dag med dette, når vi er på husbesøk eller stands. – Hva formidler velgerne? – De sier det er for lang vei fra vanlige folk til makteliten, og egentlig ikke bare til Arbeiderpartiet, selv om det er oss som rammes nå: Alle partiene har svin på skogen. Han sier det ikke bare gjelder velgerne. – Vi får spørsmål om det er lurt å påta seg verv som gjør at de må reise på andre siden av Hardangervidda. Det er dønn ærlige tilbakemeldinger jeg får også fra nære tillitsvalgte: Er ikke dette våre folk, spør de, sier Storevik, som står på 9. plass på Bergen Aps valgliste foran kommunevalget 11. september, noe som gjør at han kan komme inn i kommunestyret. På Træna sitter Aps ordførerkandidat, Trond Vegard Sletten, og er fortvilet over alle politiker-skandalene som har preget de siste månedene. – Jeg blir fortvilet. Hver og en politiker på Stortinget og regjeringen som driter seg ut, er lite hyggelig for politikere generelt. Vi er Norges tredje minste kommune, og er veldig tydelige på at vi stiller til lokalvalg, og ikke kan stå her og forsvare eller forklare alt som gjøre i regjering, sier Sletten. Utover å være ordførerkandidat for Ap, er han sykepleier i kommunen. – Hva tenker du om at så mange av disse sakene kommer fra ditt eget parti? – Det er klart vi får negative kommentarer i Arbeiderpartiet på alt som skjer, men jeg kan ikke ta et personlig ansvar for andres valg. Men jeg synes det er underlig at de ikke har habilitet lenger framme i panna, enn hva de har. De har jobbet med politikk nesten hele livet. Og nå har de selv rotet seg ut på dypt vann, og da får de selv komme seg derifra, sier Sletten. Samtidig understreker Ap-toppen på Træna at han ikke tror det ene partiet er bedre eller verre enn det andre. – Vi har jo vært vitne til folk som er usikker på om de bor på gutterommet eller om de er gift og flyttet sammen med kona i et helt annet hus. Jeg skjønner ikke at de har magemål, sier han. – Alltid velkommen Aps byrådsleder i Bergen, Rune Bakervik, sier han forstår at det blir reaksjoner, men at sjefen er velkommen. – Denne saken vekker store følelser, og det har jeg forståelse for. La det samtidig være klart: statsministeren er alltid velkommen i Bergen, sier han. – Hjertelig velkommen Leder i Vestland Ap og arbeids- og inkluderingsminister i Støre-regjeringen, Marte Mjøs Persen, sier Støre er hjertelig velkommen vestover. – Jonas er vår partileder og som landsdel ønsker vi en god kontakt med partilederen vår. Jeg opplever at han forstår Vestlandet godt og de utfordringene vi står i, både i storbyene og distriktene. Det er viktig for oss at Jonas kommer til Bergen og andre steder på Vestlandet. Han har vært her mange ganger som partileder og statsminister og er hjertelig velkommen tilbake. Statsministerens kontor har ikke besvart VGs henvendelse om denne saken.

Summary: Richard Storevik, fagforeningsleder og Arbeiderparti-politiker i Bergen, ber Statsminister Jonas Gahr Støre om å holde seg unna byen i innspurten før kommunevalget.

Summary: Bakgrunnen er de fire statsrådsskandalene i sommer, der to statsråder gikk av, og to andre nå har innrømmet store feil knyttet til habilitet.

Summary: Trond Vegard Sletten, Aps ordførerkandidat i Træna, sier han er fortvilet og overrasket over at de sentrale politikerne gjør slike feil.


Byråkratene tar seg av Norges forhold til EU. Men hvor ligger lojaliteten? Svaret overrasker professor.

Etter 30 år med EØS er Norge tettere knyttet til EU enn noen gang.  Mindre og mindre av norsk lovgivning er egentlig norsk. Det meste er importert fra EU. Norge har siden 1994 overtatt omkring 70 prosent av EUs regelverk. Minst 14.000 rettsakter (lovregler) er innlemmet i norsk lov. – Vi har rett og slett satt bort lovgivningen til andre, sier professor Jarle Trondal.  Et demokratisk underskudd? Siden Norge ikke er medlem av EU, er det ingen norske politikere i EU-parlamentet, EU-kommisjonen eller Det europeiske råd. Embedsverket og det byråkratiet har den daglige kontakten med EU-organer gjennom komiteer, styrer og ekspertgrupper.  Trondal mener ikke at det nødvendigvis er udemokratisk at vi praktiserer lover og regler som er laget av andre, selv om det kan kalles et demokratisk underskudd. – Vi praktiserer lovgivning som ikke er autorisert av oss. Det er autorisert av 27 land og deres borgere. Men det er ikke slik at det er udemokratisk i snever forstand, for det har vært gjennom EU-parlamentet og Rådet. Det er på en måte «kjempeautorisert». Men bare ikke av oss. Begrenset innpass i EU Marianne Riddervold går enda lengre og kaller den norske tilknytningen «et klart demokratisk underskudd». Hun er forsker ved NUPI og professor ved Høgskolen i Innlandet. – Vi implementerer lover som er fattet av andre, uten at den norske befolkningen er representert, sier hun til Aftenposten. Hun påpeker samtidig at også embedsverkets innpass i EU er begrenset. – Norge deltar i en del ekspertgrupper under kommisjonen og kan utplassere noen eksperter i EUs departementer i Kommisjonen. Utover det er Norge heller ikke representert her. Byråkratene er EUs forlengede arm Norge var tidlig godt forberedt på EU-tilpasning. Daværende statsminister Gro Harlem Brundtland sendte i 1988 en instruks til forvaltningen om at all ny lovgivning skulle harmoniseres med EUs lovgivning. Hvorfor er dette viktig? Fordi EØS-avtalen utvikler seg med stadig nye lover og regler. Og samarbeidet omfatter oftere flere områder som griper inn i hverandre på tvers av norske departementsgrenser.    – Er byråkratiet i praksis EUs forlengede arm inn i Norge? – Ja, det er ikke tvil om det. Det er en føderalisert norsk forvaltning, sier Trondal. EU forholder seg i stor grad til Norge på administrativt nivå, som departementer, direktorater og tilsyn. Det betyr at den politiske styringen er svak, mens embetsverket håndterer EU-agendaer og praktisering av EU-reglene.  – Et lite smell Mange norske byråkrater går dermed rundt med flere hatter. I hvert fall minst to: Én nasjonal hatt og én EU-hatt. Følger embetsfolk signalene fra sine politiske ledere, eller velger de å følge EU-reglene? Det er spørsmålet en gruppe forskere over flere tiår har stilt tjenestemenn i sentralforvaltningen, fylkesforvaltningen og kommuneforvaltningen. – Vi fant at alle legger mest vekt på EU-retten. I tillegg kommer politiske signaler nasjonalt og egen administrativ praksis. Det første var et lite smell. Det hadde vi ikke sett for oss, sier  Trondal. – Så hvis det er en uklarhet eller konflikt, og politiske ønsker står i strid med det som kreves av EU-retten, så velger de EU? – Ja. – Vil du kalle det illojalitet? – Nei. Jeg vil vel heller si at det er føderalisering, med andre ord lojalitet til et annet nivå. Føderalisering innebærer ikke sentralisering, slik mange tror, men tvert imot deling og desentralisering av makt. Det er altså et sammensatt styresett. Dersom det er usikkerhet, binder de seg til masten. De holder seg til den lovgivningen de vet gjelder i siste instans. Det er ikke norsk høyesterett som gjelder i siste instans. Det er EU-domstolen. Så det er tryggest. Nav-ansatte har endret seg  Trondal trekker frem Nav-skandalen fra 2019: Nav-ansatte hadde fulgt signalene fra politisk ledelse og den gjeldende administrative praksis.  Budskapet var at velferdsstaten ikke skulle eksporteres. Så det å dra til utlandet med velferdsytelser, ble straffet. Men dette viste seg å være i strid med EØS-avtalen og retten til fri bevegelse innen det indre marked. – Vi gjorde i tillegg en studie i Nav etter trygdeskandalen. Den viser at de Nav-ansatte gir det samme svaret som andre. De vektlegger EU, sier Trondal. Skraper på døren Etter 30 år med EØS-avtalen skraper Norge fortsatt på døren til EU. Vi har 101 avtaler med EU og har stadig lyst på flere. I utgangspunktet er disse politikkområdene ikke omfattet av EØS-avtalen: Gjennom Schengen-avtalen har Norge likevel en avtale om justis- og politisamarbeid. Vi har egne avtaler om handel med fisk og landbruksvarer, utenriks- og sikkerhetspolitikk og er i ferd med å få bli med i EUs helseunion.  I fjor inngikk vi en «grønn allianse» med EU om klima. I tillegg deltar Norge i EU-programmer og EU-byråer på en rekke ulike felter. – Det er i praksis ingen politikkområder igjen som er skjermet fra EUs lovgivning, sier Trondal. Marianne Riddervold peker på at Norge ønsker å knytte seg til det aller meste av det som skjer i EU, også når det ikke er knyttet til EØS. – Det har vi sett veldig tydelig for eksempel opp mot alle mekanismer for krisehåndtering som nå kommer. Det som skjer i EU, påvirker i dag derfor alle deler av norsk samfunnsliv. Norge havner bakpå – Norge står stabilt og støtt i en stadig sterkere integrasjon, er Trondals konklusjon etter 30 år med EØS. Men han er bekymret for at utviklingen i EU skjer raskere enn vi klarer å holde tritt. – Norge forsøker å kompensere for manglende politisk innflytelse ved at embetsverket skal jobbe tidligere og bedre koordinert overfor Brussel. Det er blitt sagt i tredve år, men vi har aldri fått det til. Det er ingen grunn til å tro at vi kommer til å få det til nå, sier Trondal. Riddervold ser også problemer med tidlig innpass i prosessene. – Farten i EUs utvikling gjør det mer utfordrende for Norge å holde tritt. Norge ønsker å føre en aktiv Europa-politikk og komme tidlig inn i prosessene. Men i praksis har dette vist seg vanskelig, mener NUPI-forskeren.

Summary: Norge har overtatt ca 70 prosent av EUs regelverk på 30 år.

Summary: Flere forskere mener det er et demokratisk problem at Norge praktiserer lover vi ikke har vært delaktig i å utforme.

Summary: Byråkrater følger ofte EU-lover, selv i konflikter med nasjonale politiske ønsker.


Israel sier de har omringet Gaza by. Nå venter livredde innbyggere på hva som vil skje videre.

Den israelske hæren har publisert bilder og videoer som viser kamper inne på Gazastripen. Satellittbilder og videoer i sosiale medier viser de israelske styrkene på veien mot Gaza by. Skrekkslagne innbyggere i Gaza sier de hører kampene kommer stadig nærmere. ISTANBUL/OSLO (Aftenposten): – Det er et helvete og vi frykter det verste, sier seksbarnsfaren fra innsiden av Gaza by. Israels invasjon av Gazastripen startet ikke med ett stort rykk, slik mange hadde ventet. I stedet stengte Israel nettet forrige fredag og sendte inn de første gruppene med soldater og stridsvogner. Nå begynner satellittbilder, vitnebeskrivelser og videoer i sosiale medier å gi et inntrykk av hva som skjer inne på området. Torsdag sier stabssjefen i IDF, General Herzi Halevi, at troppene har omringet og tatt seg inn i Gaza by. – Det er et helvete og vi frykter det verste, sier Refaat Alareer fra innsiden av byen.  – Nå kommer de Den 44 år gamle seksbarnsfaren fra Gaza har sendt Aftenposten et lydklipp fra innsiden av Gaza by. I bakgrunnen hører vi flere ganger artilleri som slår ned. De siste dagene har det ikke vært ett stille øyeblikk, forteller han. – Israelerne bomber hele tiden. De bomber konstant. Han sier lyden av maskingevær, artilleri og krigsskip er konstant. Noen hundre meter unna der han og familien befinner seg, er alt bombardert, forteller han. For noen uker siden ble hjemmet hans i Gaza by bombet, siden har han og familien bodd på en forlatt FN-skole. – Nå kommer de nærmere med stridsvogner og teppebomber alt. Mye tyder på at ting kan gå fra vondt til verre for sivilbefolkningen i Gaza by. – En illusjon at sivile ikke vil bli rammet IDF-generalen Herzi Halevi sier at israelske soldater nå tar del i nærkamper inne i den største byen på Gazastripen. Sigbjørn Halsne fra Forsvarets høgskole beskriver det israelerne har begitt seg ut på som den mest krevende formen for militær krigføring. – Det er en blanding av sivile, motstandere og tunneler. Samtidig er det 200 gisler et eller annet sted. Dette er en svært komplisert militæroperasjon, sier han. IDF anslår torsdag at det er rundt 300.000 mennesker nord i Gaza. De fleste av disse mener de oppholder seg i Gaza by. Halsne viser til kampen om Mosul, der irakiske soldater og koalisjonsstyrker kjempet mot IS. Utfordringene er enda større i Gaza, fordi byen er tettere og bygningene høyere. – Samtidig har Hamas noe luftvern og bedre panservern enn det IS hadde. De siste dagene har Israel rapportert at de har sluppet rundt 300 bomber daglig. Dette vil ikke stoppe, selv om de nå har egne soldater inne i byen.  – Jeg antar at de vil fortsette å bombe der de har informasjon at Hamas oppholder seg eller har lagre og tunneler. Han tror at de israelske styrkene vil provosere frem Hamas, for deretter å ta i bruk artilleri, luftstøtte og stridsvogner i de områdene Hamas befinner seg. – Vil det være mulig å skåne sivilbefolkningen? – Det er umulig. Når man går inn på denne måten, så er det en illusjon å tro at det ikke vil føre til skader på sivilbefolkningen. Han viser til at soldatene er redde, høye på adrenalin og har få sekunder på å avgjøre om en person er en Hamas-soldat eller sivile som forsøker å flykte. Hvis Israel bestemmer seg for å ta kontroll over hele den nordlige delen av Gaza med bakkestyrker, kan det ramme store deler av sivilbefolkningen, sier han. – Da blir dette relativt blodig. Frykter det verste I Gaza by er Refaat Alareer og familien hans fortsatt. De har vært der hele tiden, fordi han ikke vil evakuere sørover og bli drept et annet sted enn hjemmet hans. Inne på Gazastripen er situasjonen prekær. Det mangler vann, mat, strøm og drivstoff. Alareer forteller at flere ble rammet av israelernes bombing da folk sto i kø for å få tak i brød. – Vi har ikke hatt brød de siste fire dagene. Vi har forsøkt å erstatte det med nudler og spagetti, men vi har ikke gass til å lage mat. Israelernes bombing av byen beskriver han som en barbarisk handling. Nå frykter han at det skal bli verre.  – Kanskje blir denne natten den verste, sier han mens israelsk artilleri slår ned i nærheten. Skryter over fremgangen Satellittbilder og videoer i sosiale medier har de siste dagene vist at israelske styrker har tatt seg inn på Gazastripen fra flere retninger. Allerede mandag kom det tegn på at de israelske styrkene rykket inn mot Gaza by.  Da delte den palestinske journalisten Yousef Basam denne videoen. Den viser en israelsk stridsvogn som skyter mot en palestinsk bil som er i ferd med å snu og kjøre vekk. Aftenposten har stedsverifisert videoen. Torsdag hadde de tatt seg inn i byen, ifølge IDF og Benjamin Netanyahu. – Vi har hatt imponerende fremgang, sa Netanyahu i en uttalelse.

Summary: Innbyggere i Gaza by rapporterer om konstant bombing og nærkamper.

Summary: Seksbarnsfaren Refaat Alareer beskriver situasjonen som et helvete og sier de mangler vann, mat, strøm og drivstoff.

Summary: Eksperter mener at konflikten kan bli blodig med store skader på sivilbefolkningen.


– Det er så enkelt som at jeg trives veldig godt med å være skiskytter, sier Tarjei Bø (35) til VG om hvorfor han fortsetter en sesong til. – Sesongen har vært veldig fin, både sportslig og at jeg fortsatt synes det er veldig kult. Det er kult å se at jeg fortsatt kan bli bedre når jeg er 35 år. Det har gitt mye motivasjon, sier han. 35-åringens karrierevalg etter denne sesongen har vært en het potet i skiskyttermiljøet denne sesongen. Selv har han vært tydelig på at han rett og slett ikke har visst hva han skal gjøre etter denne sesongen. Han trekker frem spesielt én ting som utslagsgivende for valget: – Magefølelsen. Det er alltid ting som er for og imot, så det er aldri hundre prosent. Når du ender på det, er det klart at det er magefølelsen du følger. – Hva var det som veide tyngst mot å fortsette? – Det er reisingen og det som følger med, når du er blitt pappa og har reist i mange år. Du er mye borte. Gita (Simonsen, forloveden) må gjøre veldig mye på hjemmebane, så jeg må ha respekt for at det er tøft i perioder. Og det at du har en liten gutt, selvfølgelig, sier Bø. Den neste etappen av Bøs karriere bringer med seg noen endringer, etter «noen runder» i familien.  Blant annet legger han opp til å være mer hjemme på vårparten og sommeren, for å prioritere den delen av livet. Rett og slett litt klarere skiller på sesong og perioden utenfor. – Det er viktig å være to om det, for vi er et veldig bra team. Jeg har aldri vært så god skiskytter som etter jeg møtte Gita, så hun har en stor del av æren. Hun er den hemmelige treneren i denne suksessen, sier Bø. 35-åringen er blitt mer eller mindre pepret med spørsmål om hva han vil gjøre etter sesongen, en tankeprosess han rett og slett har utsatt for å fokusere på konkurranser. I påsken falt avgjørelsen. Samtidig som spekulasjonene har pågått, har Bø levert det han selv kaller sin kanskje beste sesong noensinne.  Annenplass i verdenscupen sammenlagt, individuell sølvmedalje i VM, sammenlagtseier i sprintverdenscupen og stabile toppresultater er fasit når regnskapet er unnagjort – for å nevne noe. Skiskyttersesongen avsluttes med NM på Geilo denne helgen. Rennene sendes på NRK 1. Og kanskje får vi mer brødrehumor i sesongen som kommer?

Summary: Skiskytter Tarjei Bø (35) fortsetter en sesong til.

Summary: Bøs karrierevalg etter denne sesongen har vært diskutert i skiskyttermiljøet.

Summary: Avgjørelsen om å fortsette er basert på magefølelsen og motivasjonen.

Summary: Den neste etappen av Bøs karriere inkluderer endringer som å være mer hjemme på vårparten og sommeren.

Summary: Bø leverte kanskje sin beste sesong noensinne og endte med andreplass i verdenscupen sammenlagt.


Ny hytte på fjellet og skilsmisseoppgjør. Derfor har Kyllingstad rekordinntekt

Det er ikke noe problem at folk tjener godt, mener IKM-sjefen, som i 2022 tjente nesten 105 millioner kroner. Fagforeningsleder reagerer på topplønningene: – Fremdyrker store forskjeller, sier han. Aldri før har IKM-sjef Ståle Kyllingstad hatt så god inntekt som i fjor. Jærbuen kunne i 2022 innkassere hele 104,6 millioner kroner i inntekt, og var dermed Norges 24. best betalte person i fjor. Kyllingstad mer enn firedoblet inntekten sin sammenlignet med 2021, da han tjente 23,5 millioner. For første gang får han altså plass i 100-millionersklubben. – Du ser hvor mye av pengene går, sier Kyllingstad når Aftenbladet tar kontakt med ham onsdag morgen. Hytte og ekskone Han viser til at han i 2022 betalte 45 millioner kroner i skatt. – Det drypper jo på alle. Det er jo derfor vi må ta ut så mye i inntekt, sier IKM-sjefen. – Hva tenker du om det? – Det er bare sånn det er. Jeg tenker kanskje det er litt høyt, men jeg vil ikke si så mye om det. Likevel sitter han igjen med omtrent 60 millioner. Hva går pengene til? – Jeg har investert i hytte på fjellet, som jeg skal bruke penger på. Og: – Jeg har betalt betydelige beløp til min ekskone over en lengre periode. Derfor er jeg nødt til å ha en betydelig inntekt, hevder han. Han opplyser Aftenbladet om at det var et «stort beløp» som forfalt i i 2022 i forbindelse med skilsmisseoppgjøret. Dette er en avtale som løper et par år til, ifølge Kyllingstad. – For å betale dette så måtte jeg ta ut en del penger, mener han. Aftenbladet har vært i kontakt med Kyllingstads ekskone, som ikke ønsker å kommentere saken eller beløpet. – Ikke problem at folk tjener godt Kyllingstad er bare én av oljetoppene som i 2022 fikk betydelig høyere inntekt enn tidligere. Så godt som alle toppene tjente mer i fjor enn tidligere år. Hvorfor? – Det var bedre og stabil aktivitet i 2022. Det var et bedre år enn 2021, og mange av oss gjorde det mye bedre i fjor enn i 2021, sier IKM-sjefen. De høye gassprisene, som kom som følge av Russlands invasjon av Ukraina, sanksjonene mot Russland og de tomme europeiske gasslagrene, førte til superprofitt for de norske oljeselskapene. – Det smittet nedover i verdikjeden, til sånne som oss i IKM, legger Kyllingstad til. – Er det sunt å tjene så enormt mye penger som toppleder? – Jeg synes det er sunt. Folk gjør ting som er mye mindre sunt enn å tjene penger. Folk som ligger på sofaen og ikke trener, det er usunt, sier han. Og fortsetter: – Men jeg tror det er vel så sunt at toppledere i oljebransjen tjener godt som at en fotballspiller tjener godt. Jeg forstår ikke at det gjør noe at folk tjener godt. Vi betaler vår skatt, og det er det viktigste, avslutter han. ConocoPhillips-sjefen tredoblet rekorden: – En smak av Amerika Den best betalte rogalendingen i år kom også fra oljå. Norgessjefen i ConocoPhillips, Steinar Våge, hentet inn 178 millioner kroner i fjor.  Den inntekten gjør han til landets ellevte best betalte person i 2022. Toppsjefen har hatt for vane å ligge høyt blant oljetoppene de siste årene.  Tilbake i 2020 knivet han med Kyllingstad om å bli landets best betale oljetopp, men tapte med noen få millioner. Den gang tjente Våge 51,8 millioner, som frem til da var hans beste inntektsår. Det nye toppåret 2022 er over tre ganger bedre for ConocoPhillips-sjefen. – Her får vi en smak av Amerika. Et samfunn som fremdyrker store forskjeller mellom folk. Det sier leder av Ekofisk-komiteen, Eirik Birkeland. Han er leder av den største fagforeningen i ConocoPhillips, som organiserer over 1000 ansatte i selskapet. – Som fagforeningsleder er det krevende å få med seg medlemmer på kontinuerlige innsparinger og effektiviseringsprosesser, når vi leser i avisen at lederen vår tar ut over 100 ganger høyere kompensasjon enn hva som er normalt i bedriften, sier han bestemt. Oljeselskapet, som i Norge er mest kjent for å drifte Ekofisk-området i Nordsjøen, er også verdens sjuende største. Equinor er til sammenligning på ellevte plass. – Ekstraordinær andel  Våge er ikke bare norgessjef i selskapet, men regiondirektør i Europa, Midtøsten og Nord-Afrika. Våge ønsker ikke å kommentere sin egen lønn. Selskapets kommunikasjonssjef i Norge, Elisabeth Fiveland skriver i en e-post til Aftenbladet at de vanligvis ikke kommenterer lønninger i selskapet. – Vi ønsker imidlertid å påpeke at Steinar Våges inntekt i 2022 har en ekstraordinær andel fra midler som er opptjent og oppspart over lang tid, og innløst i løpet av inntektsåret, skriver hun. Dette kan for eksempel være aksjer Våge har spart opp i selskapet gjennom mange år som ansatt i selskapet, som han i fjor valgte å løse ut i bytte mot aksjegevinst.

Summary: IKM-sjef Ståle Kyllingstad tjente 104,6 millioner kroner i 2022, noe som er en firedobling fra året før.

Summary: Kyllingstad mener det ikke er et problem at folk tjener godt, og påpeker at han betalte 45 millioner i skatt i 2022.

Summary: Leder av Ekofisk-komiteen, Eirik Birkeland, kritiserer de høye lønningene, og sier at de fremdyrker store forskjeller i samfunnet.

Summary: Norgessjefen i ConocoPhillips, Steinar Våge, tjente 178 millioner kroner i 2022, noe som gjør han til landets ellevte best betalte person i 2022.