Anne Lindmo måtte trene seg tilbake og ble trist av å være syk. Da hun kom seg igjen, kjente hun på en helt spesiell følelse. – Det er litt skummelt, det innrømmer jeg. Jeg får litt sånn ... Anne Lindmo (53) strekker halsen, lager en forskrekket mine i ansiktet og trekker pusten panisk for å vise hva hun mener. Hun står i båten sin på Hvaler og holder i rattet mens hun prater. Talkshowdronningen mister tråden idet hun nettopp begynte å fortelle, manøvrerer det hurtiggående fartøyet i retning holmen hvor familiens sommerparadis ligger – og roper: – Det er bare en kort tur bort. Skal vi dure på og ta en liten ekstrarunde? Kaptein Lindmo melder om 20 meters dybde og får opp farten så vannet fråder langs relingen. Snart er sommerferien over, jobben i Reiseradioen er tilbakelagt, boklansering og en ny sesong av NRK-programmet Lindmo er på trappene, 11. året på rad.  Hun setter ned farten, peker mot det ene berget etter det andre og roper: «Her tar vi det obligatoriske morgenbadet.» «Der borte kan man stupe og klatre høyere opp, dersom motet og kompetansen tillater det.» «På den holmen der borte var det ofte noen kjekke gutter som lagde fest. Da svømte vi over sundet for å bli med, og hjem igjen i grålysningen. Det var jo galskap!» På land danser hunden Bamse rundt bena hennes. Anne er fortsatt i feriemodus og går sakte opp trappen av naturstein. Hun kjenner hvert trinn. Trasker videre over svaberg og lyng, gleder seg over at tiden på holmen nesten har stått stille fra hun begynte å feriere her som 14-åring. I andre sammenhenger i livet har hun hastverk med å komme seg videre, utvikle seg, lære noe nytt. – Jeg vil ikke stivne. Det er litt av grunnen til at hun gikk fra å være en sofagris til å bli et over gjennomsnittet ivrig turmenneske. Og det er hovedgrunnen til at hun kastet seg ut i et bokprosjekt som nå laseres, «Min tur», den hun selv kaller en selvbiografisk turbok. Bare de aller nærmeste visste at hun satt i en hytte på Hjerkinn på Dovrefjell og hamret ned bokstaver som ble til avsnitt og kapitler. – Jeg ville gjøre noe nytt, gi meg selv et prosjekt jeg kunne bryne meg på. Det er en lur øvelse, tenker jeg, å stadig fylle på med nytt pensum. Hun fortsetter: – Ikke tenk at du er utlært, da! De som er opptatt av at alt skal være som før, er jo ikke akkurat de mest elastiske menneskene, hverken mentalt eller muskulært. «Jeg eldes saktere både i hodet og i kroppen så lenge jeg fortsetter å gjøre ting som er litt småskummelt», skriver hun i boken. – Hva skjer med deg når du er sammen med folk som liker lavt tempo? – Da må jeg bare ta meg sammen. – Hvis ikke blir du besk? – Jeg blir rastløs. Men jeg har en teknikk, jeg gjør det til et prosjekt å tenke: «I dag skal jeg bruke alle kreftene mine på å gjøre ting saaaakte». Hun humrer og fortsetter: – Nå har jeg to sønner i den rette alderen for chilling, de er 22 og 18 år, så jeg har fått god trening de siste årene. Det er veldig mye chilling som foregår, men når det blir for mye, roper jeg ... Anne strekker kroppen og brøler dramatikeren George Bernard Shaws kjente sitat: «Youth Is Wasted on the Young!» Hun innrømmer at hun selv har sine timer på sofaen, men at tempoet i kroppen har økt med alderen. På få år har turliv gått fra å være et prosjekt og en idé til å bli «en selvfølgelig bit i livets kakediagram», som hun selv betegner det som.  Anne har gått fra enkle turer i nærmarka til å utforske utfordrende økter, med og uten ski på bena, både i flokk med andre og helt alene. Hun har klatret Romsdalshorn og Dyrhaugstind, krysset Hardangervidda og Saltfjellet med pulk. Hun elsker toppturer på ski og rundturer mellom enkle jaktbuer i fjellheimen, går på turskøyter og padler kajakk. –Jeg har et grunngir som er ganske høyt. Det har jeg nok fra moren min. Hun er pensjonert gymlærer, min 84-årige personlige trener som hver eneste dag bruker hele kroppen – sykler, bader, raker, sjauer, masserer slekt og venner og passer på at vi alle sammen holder koken. Anne går inn i den 50 kvadratmeter store hytta som ligger diskret i landskapet. Hasse Lindmo (51), ektemannen hennes gjennom 23 år – som fridde til henne på nytt i fjor, står ved kjøkkenbenken og koker kaffe på gamlemåten.  Hun snakker om det enkle liv på hytta, det er sånn hun vil ha det. At hun på ingen måte forstår attraksjonen med å klemme seg inn på et hyttefelt med samme standard på ferieboligen som det man har hjemme.  Hun nærmest grøsser når hun kommer inn på moderne hytteutvikling, raserte fjellsider, overforbruk og luksus. Takke seg til utedass, solcellepanel og dusj i det fri. – At du bygger et hus som har akkurat de samme kvalitetene som hjemme – med samme antall kvadratmeter, antall dingser som du skal passe på, like store kostnader, strømregninger ... For meg er det helt uinteressant. Hun fortsetter: – Det dunkes opp hyttefelt helt uten terrengtilpasning. Jeg forstår at kommunene fristes av økonomien i dette, men jeg synes det er underlig at disse fjellbyene er så attraktive. Selv er hun oppvokst med å ha det enkelt. Prestedatteren fra Toten forteller at hun ikke er flasket opp med å gå lange turer, men å være i aktivitet i naturen, som på vangen ved seteren som oldeforeldrene hennes i sin tid kjøpte i Vågå, der dagene gikk sakte.  Barnet Anne løp rundt mens morfaren slo gress, sagde eller hugde. Eller hun hang i skjørtekantene til mormoren som kokte kaffe, solbærtoddy og blomkålsuppe. Kanskje gikk familien en liten tur i områdene rundt, med kaffe på termos, saft og kjeks i sekken. I 2019 solgte hun og ektemannen villaen de eide på Oppsal i Oslo og kjøpte en leilighet til 14 millioner på Skillebekk. For Anne representerer friluftslivet en motpol til alt hun har hjemme. Etter at hun fødte sitt første barn for 22 år siden, bodde i leilighet på Vålerenga, fikk «klaus» av å føle seg innestengt og begynte å oppsøke nærmarka for å få luft, har hun søkt noe annet. – Jeg opplever det som en ressurs i livet mitt at jeg føler meg rik med det enkle. Noen av mine mest magiske livseventyr er praktisk talt helt uten kostnader. De belaster ingen andre, heller ikke naturen. Å være i fjellet med alt jeg trenger i sekken eller pulken, tusle og ikke sette spor eller trenge noe assistanse, det er den høyeste formen for luksus for meg. «Jeg har venner som uanstrengt bærer vesker til 10.000 kroner, som gjerne flyr businessklasse og unner seg hotellopphold som koster en ukes lønn per døgn. Jeg får det ikke til. Når omgivelsene blir for eksklusive, føler jeg meg utkledd og avslørt», skriver hun i boken. I sommer gikk hun i Dolomittene i Italia og sov i sovesal i en vaklevoren køyeseng med 20 andre i samme rom. – Jeg liker å ligge i køya mi og observere. Hun forteller om en bråkete, italiensk gruppe i en krok. Et sindig, tysk ektepar i den andre – og at hun smuglyttet på amerikanere som syntes det var sjokkerende at det manglet dusj i hytta. – Så stapper jeg inn øreproppene, bikker inn mot veggen og sover min beste søvn. Ikke alle turene har vært like gode underveis. Anne innrømmer å ha vært livredd i fjellet, blant annet i Jotunheimen: For seks år siden gikk hun for alvor i gang med langturer i vinterfjellet med en turkompis.  Tospannet trodde de hadde planlagt godt før sitt første tokt på 25 kilometer fra Tyinholmen og inn i fjellheimen. De ville ikke bruke GPS, men gikk inn for å lære seg å lese kart og stole på egen navigering. Snøen var dyp. De gikk utenom løyper og merking. Begge hadde tunge tursekker. Været skiftet, timene gikk. Anne ble kald, sliten og redd, og innså at de hadde bommet grovt på planleggingen. Da redselen bredde seg i kroppen, tenkte hun: «Hva om det blir enda kaldere? Hva om de må grave seg ned? Er det mulig å overleve uten varmekilde?» Hun holdt frykten for seg selv. «Etter tvilen kommer frykten som en kald stålorm krypende opp langs ryggraden. Snart lager jeg katastrofescenarioer.» Hun forteller at hun kom seg fort igjen. – Vi lærte av det, gikk gjennom opplegget, definerte hva som ble galt og hvordan vi skulle få det til bedre neste gang. Vi fant hytta, låste oss inn, fikk fyr i ovnen. Vi satt der i stillongs, skålte i akevitt og hørte uværet røske i veggene. Det var en sånn intens lykkefølelse, en nesten sjokkartet ekstase. Vinteren 2021 falt hun under en skitur på Romeriksåsen, slo hodet i bakken og ble satt ut av en hjernerystelse. – Det gikk sakte å bli frisk, det tok meg et halvt år. Det var rart ... Hun fortsetter etter å ha tenkt seg om i noen sekunder: – Jeg ble trist. Det var overraskende å erfare hvor trist man blir av å ikke fungere og ikke vite når og om alt blir helt bra igjen. I den perioden gikk jeg fra Skillebekk hvor jeg bor, til Aker Brygge – en ti minutters gåtur. Jeg ble helt utslitt og vurderte å ta taxi hjem. Det var ikke noe særlig. Hun forteller at hun trente seg tilbake, først med små grep og øvelser, gradvis med tøffere belastning. Lindmo-programmet på NRK var i sesong, Anne måtte for første gang melde fravær. Da påsken kom det året, mente hun det var på tide å komme seg på tur igjen. – Hasse og Ola, den yngste sønnen vår, ble med på tur i Gausdal Vestfjell. Vi gikk flatt og rolig med feller under skiene. Så klarte jeg jaggu å tryne i en grøft med en diger ryggsekk på ryggen, utbryter hun – før hun fortsetter: – Det fyrte opp hjernetåke og hodepine igjen, men heldigvis ble tilbakeslaget kortvarig. Da sommeren kom, var hun så godt som frisk. – Det var rått å kjenne at styrken kom tilbake. Helt rått! Forfatteren tar med seg friske jordbær, et brød og en ost ut fra kjøkkenet og foreslår å sitte «på tuppen», et solfylt svaberg med rustikke solstoler.  Hasse kommer etter henne med nykokt kaffe og kopper. Han, tidligere radioprofil og mangeårig produsent i TV-bransjen, forteller at Anne ikke var særlig båtvant da de møttes, og at han selv hadde feriert mye på Hvaler under oppveksten.  De slo seg sammen, ble viet av Annes far i år 2000 med 200 gjester til stede, og fartet ofte mellom holmene på Hvaler på fritiden. Nå elsker Anne å frese rundt med rib-en i skjærgården, gjerne alene. – Beskrivende for henne at hun lærer seg noe nytt? – Ja, Anne er god på å utfordre seg selv. Hun er god på å jobbe for at dagene ikke blir kjedelige. Han forteller at sønnene Eivind og Ola er blitt voksne, og at ekteparet med det brått fikk mer tid sammen. – Så står du der og tenker: «Hva skal vi bruke all den tiden på, da?». Både sammen og hver for oss har vi funnet nye interesser. Vi har friluftslivet sammen, men Anne får større kick av å være i fjellet enn hva jeg gjør. Anne legger ikke skjul på at hun beundrer ektemannen. – Hasse er stødig, en bauta av en fyr. Jeg elsker at han er ryddig, hardtarbeidende og solid. Vi avløser og utfyller hverandre. Der den ene er sterk, har den andre svakheter, og motsatt. Hun sier spøkefullt at hun kaller deres felles interesse for friluftsliv for en slags parterapi. – Jeg mener at hvis man klarer en kanotur gjennom Oslomarka der man padler i samme båt, drasser utstyret over land, bærer og organiserer, båler, telter og gjennomfører uten å kjefte eller surne, da har men en solid kjærlighetsrelasjon. – Det er noe veldig nydelig i en sånn samstemt, koordinert innsats. En følelse av å virke sammen, helt konkret. Jeg tenker at sånne øvelser er terapeutisk for tosomheten. Da Anne Lindmo bestemte seg for å skrive bok, gikk hun noen runder med seg selv før hun bestemte seg for å «bjuda på». I boken snirkler hun seg gjennom barndomsopplevelser, om oppveksten på Toten, livet som ung voksen i NRK og godt tilbakelent i sofaen på fritiden – til den store kjærligheten og turgleden som tok henne. Men at folk snart skal kunne lese om alt dette ... – Jeg hadde et ønske om å skrive om turliv. I starten prøvde jeg å holde det konkret og praktisk med turtips og ruteforslag, men jeg sto fast. Så tok jeg sats og begynte å skrive om det jeg opplever. Om lukt, smak og farge, om raseri og glede, om redsel, gnagsår og om folk og steder som har fått sjelen min til å synge. Hun fortsetter: – Nå går jeg med litt sug i magen, for jeg vet ikke hvordan folk kommer til å lese boken min. Men jeg håper at mine fortellinger kan glede og underholde, og mest av alt til å inspirere til å søke enkle naturopplevelser.

Summary: Talkshowdronningen Anne Lindmo (53) har brukt de siste årene på å utforske friluftslivet.

Summary: I en ny selvbiografisk bok, «Min Tur», skildrer hun sin egen utvikling fra sofagris til ivrig friluftselsker.

Summary: Lindmo snakker også om en tøff hjernerystelse hun pådro seg ved et fall under en skitur, som tok et halvt år å komme seg fra.

Summary: Lindmo setter pris på det enkle livet, og er kritisk til overforbruk og luksus knyttet til hyttelivet.


Fortsatt titalls norske skip i Rødehavet: – Ikke akseptabelt

Flere norske rederier trosser trusselen i Rødehavet. Administrerende direktør i Norsk Sjøoffisersforbund mener skipene bør holde seg unna.  Gjennom tirsdagen har stadig flere norske og internasjonale rederier kunngjort at de holder seg unna Rødehavet på grunn av sikkerhetssituasjonen.  Det skjer etter at et norsk skip angrepet utenfor den jemenittiske kysten mandag. Angrepet føyer seg inn i rekken av angrep fra houthi-opprørere i Jemen mot internasjonal skipsfart i Rødehavet. Likevel er det flere rederier som fortsetter sin trafikk gjennom Rødehavet, istedenfor å ta omveien rundt Afrika. Kan fremme krav Administrerende direktør i Norsk Sjøoffisersforbund, Hans Sande er bekymret for sine medlemmer – og andre sjøfolk som befinner seg i Rødehavet.  – Vår holdning er at det ikke er akseptabelt å reise inn i disse områdene, sier Sande. Han forklarer at det finnes protokoller om at man skal få en «vegringsrett» når det er såkalt «krigslignende tilstander».  – Det er noe denne situasjonen begynner å bære preg av, sier han.  Norsk Sjøoffisersforbund representerer hovedsakelig maritimt sertifisert personell om bord på skip.  – Vi har varslet Rederiforbundet om at dersom dette eskalerer eller vedvarer, skal det komme et krav fra oss om at bruken av protokollen for vegringsrett utvides, avslutter Sande.  Les Rederiforbundets svar lenger ned. Flere skip i Rødehavet Minst ti av Stolt-Nielsens skip befinner seg i Rødehavsregionen, ifølge åpne data fra Marine Traffic som er innhentet tirsdag formiddag. E24 har sjekket den åpne listen over rederiets flåte, opp mot skipenes posisjoner som ligger åpent på internett. Stolt-Nielsen vil ikke svare på om de har skip i området eller ei – eller om de eventuelt vurderer å droppe Suezkanalen.  – Vi fortsetter å overvåke situasjonen nøye for å sikre sikkerheten til mannskapene våre og lasten, men ønsker ikke å gå inn på noen spesifikke detaljer ellers, skriver Jens Grüner-Hegge i en e-post til E24.  Har aldri anløpt Israel Höegh Autoliners har tirsdag formiddag ett skip på vei gjennom Rødehavet. Neste skip skal etter planen ankomme området i begynnelsen av januar. – Vi er selvfølgelig bekymret over situasjonen generelt i Rødehavet. Vi følger de anbefalinger som blir gitt av myndigheter og relevante institusjoner nøye, sier selskapets driftsleder Sebjørn Dahl. Det norske rederiet Inventor Chemical Tankers er eier av skipet som ble truffet av et «objekt» mandag. Rederiet mener det sto på Marine Traffic at skipet hadde israelsk tilknytning. De mener opplysningen er feil, og at «feilopplysningen» var grunnen til at skipet ble skutt mot. Höegh-sjefen er selvsikker på at en lignende misforståelse ikke skal skje med dem. – Når det gjelder israelske forbindelser så har vi ikke israelsk eierskap eller noen anløp i Israel. Det har vi heller ikke hatt historisk, så vi er ikke utsatt for at eventuelle historiske israel-data ikke er oppdatert, skriver driftssjefen til E24. – For sent ute Det norske rederiet Odfjell har ett skip inne i Rødehavet nå, imens et annet skip har blitt omdirigert rundt Afrika. – Hvorfor omdirigerte dere ikke skipet som er i Rødehavet nå? – Vi var for sent ute til å gjøre det, sier administrerende direktør i Odfjell, Harald Fotland. – Er du bekymret for mannskapet om bord på det skipet? – Akkurat for øyeblikket – nei. Men det er jo en veldig utfordrende situasjon. Videre legger han til at selskapet, av sikkerhetshensyn for sjøfolkene deres, ikke har Israelske kunder, de tar ikke Israelske laster og holder seg unna israelske havner. Noen velger å ta risikoen Øystein Kalleklev, toppsjef i Flex LNG og Avance Gas, sier det fortsatt befinner seg mange skip i Rødehavet – til tross for at flere av de store shippingselskapene dropper å kjøre gjennom.  For Flex LNG avhenger skipenes rute av hvilket segment de tilhører.  For timecharter-skipene er det befrakter som bestemmer ruten.  – Det er ingen restriksjoner på å bruke Rødehavet, selv om det er jo økt risiko, sier Kalleklev.  Om befrakter velger å kjøre gjennom Rødehavet eller ei avhenger av tidsfrister, kostnad og risiko.  – Krigsforsikringen i området har femdoblet seg, så det er mye dyrere å reise gjennom Rødehavet. Samtidig velger noen å ta risikoen og kostnaden dersom de har hastverk, sier Kalleklev.  For skipene Flex LNG styrer selv så vil selskapet prøve å unngå Rødehavet.  – Har dere omdirigert noen skip allerede?  – Vi sitter og ser på det nå as we speak. Vi kommer nok til å gå utenom, sier rederisjefen.  – Løpende dialog – Vi deler sjømannsorganisasjonenes bekymring for sikkerheten til alle mannskap i regionen, sier administrerende direktør i Norges Rederiforbund Harald Solberg.  Han sier videre at forbundet derfor har etterlyst koordinert innsats fra myndighetssiden for å sikre fri ferdsel for sivil skipsfart. Mandag kveld annonserte den amerikanske forsvarsministeren en internasjonal militæroperasjon i Rødehavet for å sikre skipene som passerer. – Vi har løpende og god dialog med norske sjømannsorganisasjoner om sikkerhetsutviklingen i regionen, avslutter Solberg.

Summary: Et økende antall norske og internasjonale rederier unngår Rødehavet på grunn av sikkerhetssituasjonen.

Summary: Samtidig er det flere norske skip i området.

Summary: Rederiet Stolt-Nielsen har minst ti skip i Rødehavsregionen og Höegh Autoliners har ett skip på vei gjennom Rødehavet. Odfjell har ett skip i Rødehavet og et som har blitt omdirigert rundt Afrika.

Summary: Norsk Sjøoffisersforbund er bekymret for sjøfolkene i Rødehavet, og sier det kan være nødvendig å bruke protokollene for vegring i lys av den nåværende «krigslignende» situasjonen.


Under natten kom larm om höga smällar i staden Lviv i västra Ukraina.  Bråte från en raket ska ha träffat ett flerfamiljshus, enligt stadens borgmästare Andriy Sadovyi. – Detta är den värsta attacken på civil infrastruktur i Lviv sedan starten på den fullskaliga invasionen, säger borgmästaren Andriy Sadovyi. Fyra personer ska ha dött och flera skadats i den ryska attacken,  enligt Ukrainas inrikesminister, Ihor Klymenko. Guvernören i Lviv-regionen, Maksym Kozytskyi uppger på Telegram att en ”kritisk infrastrukturell anläggning” även har träffats.  En brand ska även ha brutit ut i det flerfamiljshus som träffades, som snabbt kunde släckas. Runt 60 lägenheter och 50 bilar ska ha drabbats, enligt borgmästaren. Kommer svara starkt På Twitter delade president Zelenskyj en video på förstörelsen. På taket av en förstörd byggnad syns hur räddningsarbetet pågår bland bråtet. ”Tyvärr är där skadade och döda, mina tankar går till de drabbades familjer. Det kommer definitivt att finnas ett svar till fienden. Ett starkt sådant.”, skriver president Zelenskyj.       Räddningsarbetet pågår Enligt borgmästare Sadovyi ska flera personer ha skadats och dragits ur ur rasmassorna.  ”Räddningsarbetarna kommer att fortsätta sitt sökande”, säger Sadovyi i en video från den drabbade platsen på Telegram.  Enligt inrikesminister Klymenko kan det finnas folk kvar i rasmassorna.  ”Det finns information om att det fortfarande finns folk kvar under bråtet”, skriver Klymenko på Telegram. En större väg i staden har stängts av i samband med räddningsarbetet. ”Vägen kommer att vara stängd tills det att räddningsarbetare kan städa undan allt bråte och få ut alla döda”, skriver borgmästare Sadovyi på Telegram.

Summary: En rysk raketattack mot staden Lviv i Ukraina resulterade i flera döda och skadade. Attacken, som riktade sig mot flerfamiljshus och en "kritisk infrastrukturell anläggning", är den värsta mot Lvivs civila infrastruktur sedan invasionen inleddes.

Summary: President Zelenskyj utlovade i en Twitter-video ett kraftfullt svar på angreppet, samtidigt som han uttryckte sitt stöd till de drabbade.

Summary: Räddningsarbetet fortsätter på platsen, och en huvudväg har stängts av för att underlätta arbetet och rensa upp efter förstörelsen.


Just nu lever mer än 9 000 barn i hemlöshet

Det är svårt att föreställa sig någon mer sårbar än ett barn som måste växa upp utan en plats att kalla sitt hem. Ett barn som inte har en plats att vila, äta sin middag eller göra sina läxor. Ett sätt att värdera ett samhälle är att betrakta hur det behandlar sina mest utsatta.  Minst 9 400 svenska barn har minst en förälder som lever i hemlöshet. 1800 av dem bor helt eller delvis på tillfälliga boenden tillsammans med sina föräldrar. Totalt är över 27 000 vuxna hemlösa i vårt land i dag. En medelstor svensk kommun, om vi väljer att räkna bort Stockholm, Göteborg och Malmö. Finns ett mörkertal Siffrorna kommer från Socialstyrelsens sammanställning och är ett absolut minimum. Alldeles säkert finns ett mörkertal. Undersökningen handlar egentligen bara om personer som har kontakt med socialtjänsten. I höstas larmade Kronofogden om att antalet vräkningar av familjer med barn ökade. De sex första månaderna förra året vräktes 345 barn i Sverige, 28 procent fler än samma period 2022. Samtidigt ökade det totala antalet vräkningar. Hemlösheten är verkligen ”den stora frågan”. Man kan fråga sig när den ska få plats i  socialtjänstminister Camilla Waltersson Grönwalls dagordning. För dagen tycks den helt fyllas av hårdare tag mot gängkriminalitet och hedersförtryck. Inte helt svart Ändå är inte Socialstyrelsens sammanställning allt igenom svart. Jämfört med den senaste rapporten 2017 har hemlösheten faktiskt minskat något. Det gäller inte minst i Göteborg och Malmö. Enligt kommunerna själva är en orsak ett aktivt förebyggande arbete från socialtjänsten. Dessutom har bostadsbyggandet varit lite större under åren från 2017. Båda sakerna väcker frågor inför framtiden. Stora nedskärningar Landets kommuner står just nu inför stora nerskärningar. Sveriges kommuner och regioner räknar med ett totalt underskott på 30 miljarder i år. Och finansminister Elisabeth Svantessons besked är att det inte är någon hjälp att vänta från staten. Det är ingen vågad gissning att förebyggande arbete mot hemlöshet är sådant som kommer att få stryka på foten när kommunpolitikerna tvingas spara. Eller att det kommer att leda till att ännu fler barn kommer att sakna ett hem. Dessutom vet vi att bostadsbyggandet har tvärstannat. Färre kommer att få möjligheten att skaffa sig en bostad. Och det drabbar inte minst barnen. Sverige behöver inte ha nästan 10 000 barn som lever i hemlöshet. Det handlar om politik och prioriteringar. Just nu står barnen långt ner på listan över vad regeringen är redo att satsa på. Nästan 10 000 barn lever i familjer där minst en förälder är hemlös. Mer än 27 000 vuxna saknar fast bostad. Samtidigt visar rapporter från kommunerna att förebyggande arbete hjälper. Nu riskerar det att falla bort när kommunerna tvingas spara. Vilket ansvar har politikerna? Och gör regeringen rätt som tvingar kommunerna att spara, bland annat på socialtjänsten? I chatten diskuterar Ingvar Persson hemlöshet, skatter och personligt ansvar med läsarna.

Summary: Minst 9 400 svenska barn har minst en hemlös förälder, med över totalt 27 000 vuxna hemlösa i Sverige, enligt en rapport från Socialstyrelsen.

Summary: Socialtjänstminister Camilla Waltersson Grönwalls dagordning fokuserar på gängkriminalitet och hedersförtryck, men ignorerar den växande hemlöshetsfrågan.

Summary: Aftonbladets redarredaktion anser att det är regeringens ansvar att prioritera hemlöshet bland barn och ge kommunernas socialtjänst resurser att arbeta förebyggande.


Putins missilkrig har gått fra vondt til verre. Nå er den blodigere enn noen gang.

Bohdan og Serhii gjør seg klare til å vokte Kyiv. Skumringen er i ferd med å senke seg. Lyudmila er snart ferdig for dagen i skjønnhetssalongen. Hvis hun hadde stått her 2. januar, er det usikkert om hun hadde vært i live.  Glasskårene føk veggimellom da et missil slo ned i nabolaget. I andre deler av byen gikk det langt verre da Russlands massive angrep startet 29. desember.  KYIV, UKRAINA (Aftenposten): Putins masseangrep ble verre enn ventet. Ukrainere frykter hva som vil skje hvis ikke mer hjelp kommer. Fronten der de to soldatene jobber, er neppe slik du ser for deg. De har ingen bunker å gjemme seg i. Ingen skyttergrav å søke dekning i. I stedet står Bohdan (32) og Serhii (23) på en åpen slette utenfor Kyiv. Når de ser russiske missiler og droner fly gjennom himmelen, har de familie, venner og landets regjering noen mil bak seg. Sovende i senger. Ute, på lekeplasser. I presidentpalasset. De to er soldater i det ukrainske luftvernet. Jobben deres er å skyte ned missiler og droner med kursen mot hovedstaden. Hvis de bommer, fortsetter hundrevis av kilo med sprengstoff i retning Kyiv, hvor mer enn 3 millioner sivile bor. Soldatenes motto er derfor: – Ett skudd. Ett mål, forteller Bohdan. Kort forklart: De må treffe. Og som oftest gjør de nettopp det. Men alt står på spill. Nå er jobben deres på sitt mest krevende siden masseinvasjonen 24. februar 2022. Og hovedstaden er mer utsatt enn før. Rekordmange drept Russland har trappet kraftig opp krigen i luften. I de to store angrepene 29. desember og 2. januar ble Ukraina angrepet med ca. 250 missiler. De aller fleste hadde kurs mot Kyiv. Da missilene regnet over byen 2. januar, ristet det i vinduene hjemme hos Lyudmila Chepizhko. Så fikk 35-åringen et varsel på mobilen fra overvåkingskameraet i skjønnhetssalongen. Opptaket viste skadene fra angrepet, litt over to timer før salongen åpnet. Ingen ble skadet. Ingen ble drept. Her, i hvert fall.  Så Chepizhko fortviler ikke over de knuste rutene. – Vinduene er ikke viktige, sier hun. – Vinduer kan byttes ut. Det kan ikke mennesker. Minst 69 sivile ukrainerne er drept og flere hundre er skadet i missilangrepene de siste ukene.  I lange perioder i fjor klarte ukrainerne å skyte ned de fleste missilene Russland sendte. Særlig mot Kyiv, hvor det ukrainske luftforsvaret er sterkest. Så kom angrepene 29. desember og 2. januar. I flere måneder hadde de ventet på at Russland ville gjennomføre så store angrep.  Da det først skjedde, gikk det både verre og bedre enn ventet. Verre fordi så mange ble drept. Bedre fordi det ukrainske luftforsvaret klarte å gjøre noe Putin mente var umulig: De skjøt ned flere av russernes hypersoniske missiler, takket være det amerikanske luftvernsystemet Patriot. Men soldater varsler at de har begrenset med ammunisjon til å fortsette å bruke Patriot. For i Ukraina er de avhengig av støtte fra Vesten for å stanse angrepene. Men støtten har minsket de siste månedene. Samtidig er flere store angrep varslet. Russland har jobbet hardt med å trappe opp våpenproduksjonen. Nå har de så vidt begynt å vise hva de har drevet med. Hva viser luftkrigen i desember og januar? Hvor mange flere store angrep har Russland ressurser til, hvor over 100 missiler brukes i et eneste angrep? – Russland har sannsynligvis samlet nok missilreserver til å opprettholde denne typen missilkampanje i minst én til to måneder til. Det anslår forsker Fabian Rene Hoffmann, forsker på internasjonale studier ved Universitetet i Oslo. Med slaget om himmelen over Ukraina har endret karakter i de siste ukene. Det påpeker Hoffmann: Russland angriper nå med langt flere, og forskjellige, missiler. Det gjør missilangrepene dyrere for russerne. Men samtidig blir det vanskeligere for ukrainerne å forsvare seg. Missilene er langt mer ødeleggende. De ukrainske lagrene med luftforsvarsraketter har minket kraftig. Russerne angriper nå først og fremst industri og logistikk, ifølge både ukrainske og vestlige kilder. Faren er at Russland klarer å svekke kapasiteten og logistikken til industrien i Ukraina. – Dette kan bli enormt problematisk for Ukraina på mellomlang til lang sikt, sier Hoffmann. Hva skjer hvis Ukraina går tomme for luftvernmissiler? Bekymring i Ukraina Nylig hevdet anonyme kilder i Pentagon og Det hvite hus at USA ikke vil klare å opprettholde leveransene av Patriot-missiler, skriver New York Times.  Det vekker bekymring i Ukraina, og jubel i Putin-styrte medier i Russland. Talsmannen for det ukrainske luftvåpenet Jurij Ignat innrømmet i ukrainsk TV at opptrappingen av missilkrigen koster dyrt. Han sa at Ukraina er helt avhengig av nye leveranser snart. – To så store angrep har selvfølgelig ført til at vi har brukt mye av leveransene vi har fått, sa Ignat.  Men han avviste at lagrene var tomme. Og han understreket at de jevnlig får leveranser av luftvernmissiler. Tilbake i Kyiv fortsetter skumringen å senke seg over hovedstaden mens vi møter soldatene Bohdan og Serhii. – For øyeblikket har vi nok, forteller Bohdan om sine egne ammunisjonslagre. Men de varsler at luftvernet som helhet, trenger mer. Hvis det verste skjer, altså at støtten fra Vesten ikke strekker til, er han ikke i tvil om hva han vil gjøre. Da gir historien om den gamle damen og sylteagurkene trøst. Sylteagurker versus drone Historien lyder som så: I en av de mange ukrainske byene som har vært under angrep, skal en gammel dame ha sett en russisk drone komme flyvende. Så hun gikk og hentet et glass med sylteagurker og kastet det så hardt hun kunne på dronen, som falt ned. – Vi aner ikke om historien er sann, forteller Bohdan. Men poenget hans er: Ukrainerne har beseiret oddsene mot dem før i møte med Russlands invasjon. Han har tro på at de vil gjøre det igjen selv om den vestlige støtten forsvinner. Ikke alle deler optimismen hans. Flykter fra byen Dagen etter at vinduene i salongen ble knust i fillebiter, holdt Lyudmila Chepizhko åpent som vanlig. – Vi har skatt som skal betales, jeg har ansatte som flyktet hit fra Dnipro, fra Bakhmut. De har leie som skal betales, liv som skal leves. Men det er ikke enkelt. Hun kjenner flere som har flyttet ut av distriktet på grunn av de siste angrepene. Selv gråter hun ofte. Hun er bekymret for hva som vil skje hvis våpenstøtten fortsetter å minske. – Hver luftvernrakett vi får, redder liv, redder familier, forteller hun. Etterpå tenker hun seg om. Hun er bekymret for å høres kravstor ut. For det er ikke det hun vil. – Jeg tror partnerne våre vet at hjelpen de gir oss, redder liv. Men kanskje det er fint at de minnes på det.

Summary: Russland har intensivert luftkrigen mot Ukraina. To store angrep fant sted 29. desember og 2. januar, med om lag 250 missiler rettet mot Kyiv.

Summary: Til tross for store tap, klarte det ukrainske luftforsvaret å skyte ned flere hypersoniske missiler ved hjelp av det amerikanske luftvernsystemet Patriot.

Summary: Ukrainerne er avhengige av støtte fra Vesten for å kunne forsvare seg mot angrepene. Denne støtten har imidlertid avtatt de siste månedene.


Hard skyts mot de Gea etter tabbe: – Mer enn sjokkerende

Det blir igjen stilt spørsmål rundt David de Geas fremtid i Manchester United. Søndag gjorde keeperveteranen nok en tabbe i 0-1-tapet for West Ham. Spanjolen slapp inn et tamt skudd fra Saïd Benrahma etter litt over en halvspilt omgang. Fotfestet var helt feil, og en ikke altfor hard ball gikk inn via De Geas fingertupper. – Det var mer enn sjokkerende. Laget hans hadde full kontroll på kampen, og så lar han en slik avslutning gå inn. Han vet det selv, sa tidligere Newcastle- og Tottenham-spiller Jermaine Jenas i BT Sport-studioet etterpå. Feilen var De Geas fjerde som har ført til baklengsmål denne sesongen. Uniteds mangeårige burvokter topper den statistikken sammen med Hugo Lloris (Tottenham). – David de Gea gjorde en rystende tabbe. Du kan ikke pynte på det, og du kan ikke rettferdige gjøre det. Det var en forferdelig feil, sa tidligere Liverpool- og Tottenham-spiss Peter Crouch. I februar sa De Gea at forhandlingene med United om en ny kontrakt vil «ende på en god måte», men blant supporterne og i ekspertkorpset er det mange som spør seg om klubben bør avslutte samarbeidet. – Han har vært en klassekeeper i mange år, men i øyeblikket virker det som han gjør store feil i de største kampene, påpekte Crouch. Etter kampen fikk De Gea støtte hos sjefen. – Han har flest kamper uten å slippe inn mål i ligaen denne sesongen. Vi ville ikke ha vært i denne posisjonen uten ham. Jeg tror fullt og helt på ham. Ingen bekymringer, sa United-manager Erik ten Hag. Manchester United kom aldri helt til hektene etter 0-1-målet i London. Offensivt ble det mye løskrutt, og klubben gikk på sitt andre strake tap i Premier League. Formsvikten gjør at fjerdeplassen og spill i Champions League neste sesong står i fare i innspurten. Liverpool er ett poeng bak rivalen med én kamp mer spilt. United har igjen kamper mot Wolverhampton (h), Bournemouth (b), Chelsea (h) og Fulham (h).

Summary: David de Gea gjorde nok en feil i Manchester Uniteds 0-1-tap mot West Ham

Summary: Feilen er hans fjerde som har ført til baklengsmål denne sesongen, han topper statistikken sammen med Hugo Lloris

Summary: Tidligere fotballspillere Jermaine Jenas og Peter Crouch kritiserer De Gea for tabben

Summary: United-manager Erik ten Hag støtter De Gea og sier han tror fullt og helt på ham

Summary: Manchester Uniteds formsvikt setter fjerdeplass og Champions League-spill neste sesong i fare


Skog, fjord, fjell og naust. Slik selger norsk litteratur godt i Tyskland.

BERLIN (Aftenposten): Norsk litteratur er populær i Tyskland, verdens nest mest viktige bokmarked. Og selv om ikke bøkene handler om natur, er det ofte fjell og natur på omslaget, for det selger. – Her er en bok med bilde av et tjern. Og en liten hytte. Og her er det masse fjell.  En koselig liten bokhandel i Pankow i Berlin har spesialisert seg på skandinavisk litteratur. Innehaver Katrin Mirtschink viser frem norske bøker. De handler om mye forskjellig. Men påfallende mange av bokomslagene er illustrert med norsk natur, små hytter, båthus eller snø og is. Det betyr ikke nødvendigvis at boken handler om en liten hytte ved et tjern.  Bokhandleren tror at forlagenes valg av omslag handler om gjenkjennelse.  – Jeg tror de vil at vi skal se på boken og tenke på den siste ferien vår i Norge. At jeg skulle ønske jeg var der nå, ved tjernet inne i skogen. Det er nok derfor de leker med disse stereotypene på omslagene, sier Mirtschink som har drevet bokhandelen i 12 år.  Også på mange av de svenske bøkene i bokhandelen er det bilde av røde, svenske «stugor». Selv om handlingen ikke er lagt til hytta. – Det er ikke feil, litt klisjé, men vi vet jo at det selger.  «Don’t judge a book by its cover» Tyskland er det nest største bokmarkedet i verden. Det engelskspråklige er størst. Tyskerne oversetter mange bøker fra andre språk. De er et lesende folk, som er interessert i norsk litteratur, forteller Margit Walsø, direktør ved Senter for norsk skjønn- og faglitteratur i utlandet (Norla). – Det å komme ut på tysk, er ofte det første steget for en norsk forfatter ut i verden, sier hun. Tysk er et av språkene som norsk litteratur er mest oversatt til. Norla jobber for å få norske bøker ut i verden og gir tilskudd til oversettelser. Over 4000 norske bøker har gjennom tidene blitt oversatt til tysk. Ofte utgis en norsk bok med en rød hytte på omslaget, spesielt hvis det er kriminalroman. Walsø tror klisjéomslagene gir tyske leserne en forventning om at hva de skal få når de kjøper en norsk bok.  – Det er kanskje ikke alltid en sammenheng mellom hva som er avbildet på omslaget og hovedinnholdet i boken. Man det får jo leseren til å plukke opp boken, og så vil jo boken kanskje overraske, sier hun.  Og det tar ikke lang tid før Aftenposten kommer over en som har latt seg overbevise. Norsk på trikken På en trikk gjennom Berlin står Karoline Herzfeld og leser den norske boken «Blå» av Maja Lunde. På tysk heter den «Vannets historie» og har bilde av en båt på omslaget i både norsk og tysk versjon. – Jeg trengte en bok og da fant jeg denne, for jeg likte den forrige boken «Bienes historie» av samme forfatter.  «Bienes historie» lå på bestselgerlisten i Tyskland i tre år. Også den andre boken toppet bestselgerlisten til Der Spiegel.  At nettopp norske bøker om bærekraft og miljø har slått gjennom i Tyskland, er ikke tilfeldig.  – Jeg er jo opptatt av hvordan det går med verden. Og jeg liker å lese om menneskeskjebner, sier hun.  Dette får naturligvis forfatteren til å smile. Maja Lunde: Tror det handler om bærekraft – Det er jo en drøm å slå gjennom her, et så stort marked og med så engasjerte lesere, forteller forfatter Maja Lunde.  Hun er med på et litteraturarrangement i München i anledning det norske næringslivsbesøket i landet.  – Det er ingen andre land som har den samme entusiasmen for litteratur som her. De kan gjerne høre på høytlesning i en time, det er uvanlig.  Hun tror grunnen til suksessen i Tyskland, er at hun har truffet en nerve for hva tyskerne er opptatt av.  – At «Bienes historie» eksploderte i dette markedet, tror jeg handler om at det er et jordbruksland, der bærekraft og matproduksjon henger tett sammen. Også hun har opplevd at egne bøker selges inn med et omslag som er noe litt annet enn det som er inni boken.  «De første dagene» om koronanedstengningen i 2020 fikk i Tyskland omslagsbilde av høye norske fjell.  – Det er jo lite fjell på Østlandet hvor den foregår, da. Men omslag prøver jeg sjelden å diskutere, fordi forlagene selv vet best hva som fungerer.  Norsk litteratur selger godt i Tyskland. Det bekreftes av Maja Lundes forlegger, Regina Kammerer. Kammerer er den tyske forleggeren med flest norske forfattere i stallen. Hun tror en del av årsaken til populariteten er at Norge og Tyskland deler mye felles historie.  Forlaget opplyser at klimakvartetten som er fire av Lundes bøker har solgt over 2,5 millioner eksemplarer i Tyskland. Tilbake i bokhandelen i Berlin gjør de seg klar til sin beste sesong, julehandelen. De tror at kundene vil velge bøker av Roy Jacobsen, illustrerte barnebøker og nobelprisvinner Jon Fosse til julegaver i år. – Og norsk krim da, det er alltid populært. Gjerne solgt inn med et naust på forsiden, sier Katrin Mirtschink.

Summary: Norsk litteratur er populær i Tyskland. Selv om bøkene ikke nødvendigvis handler om natur, er norske naturmotiv vanlig på bokomslagene. Dette er fordi forlagene mener at det selger godt.

Summary: Tyskland er det nest største bokmarkedet i verden. Over 4000 norske bøker er oversatt til tysk. Norsk krim og bøker om bærekraft og miljø er spesielt populære.

Summary: Maja Lundes bøker har solgt over 2,5 millioner eksemplarer i Tyskland. Hun tror suksessen skyldes at hun treffer tyskernes interesse for bærekraft og matproduksjon.


Stortalentet fikk klar beskjed fra NFF: – Rent trusselbrev

Fra Sverre Nypan var elleve år reiste han og flere andre jevnaldrende fra trondheimsområdet for å spille cuper under lagnavnet Tiger. Da kom det et brev fra fotballkretsen.  – Det kan være at avsender ikke så slik på det, men de som mottok det så på det som et rent trusselbrev, sier Arne Nypan til VG.  Han er faren til et av landets aller største fotballtalent. Sverre Nypan (16) har de siste månedene spilt på seg interesse fra de største klubbene  i Europa og signert med samme agent som Erling Braut Haaland.  Men da faren og en gjeng andre foreldre satte i gang et kamp- og treningstilbud i privat regi for noen år siden, kom det et brev fra fotballkretsen som ba guttene velge mellom det private eller NFFs opplegg.  Denne historien handler om laget Tiger. En treningsgruppe som startet da guttene var ti år. En gang i uken ble de fotballspillerne som ville trene ekstra samlet. Dette var spillere fra alle forskjellige lag og kom i tillegg til den treningen de fikk i sin klubb.  Fra det året guttene fylte elleve år, brukte Tiger deler av sommerferiene på å spille cuper der de møtte god motstand som FC København, Sporting Lisboa og Benfica.  Dette opphørte da guttene ble 14 og flere av dem gikk til Rosenborg.  Da Norge slo Belgia i G17-landskamp i vinter, hadde fire av ti utespillere fra start bakgrunn fra Tiger. Sverre Nypan var skadet og ikke med.  Faren er ikke i tvil om at guttene har hatt god effekt av Tiger-initiativet.  – En ting er at de fikk delta i treninger som hadde høyere kvalitet rent taktisk og teknisk. Det andre handler veldig mye om å skaffe seg referanser. Den erfaringen tror jeg Sverre nyter godt av når han nå spiller store kamper for Rosenborg, forteller Arne Nypan.  Nypan mener tilbudet var godt innenfor av flere grunner:  Det var derfor brevet fra fotballkretsen i 2019, underskrevet daglig leder Jan-Roar Saltvik, overrasket pappa Nypan.  «Deltagelse på aktiviteter i regi av «Tigers» eller andre private aktører er ikke forenlig med deltagelse på våre kretslag og NFF Trøndelags Landslagsskole (...) Hvis deres sønn ønsker å fortsette å delta i alle aktiviteter rundt Tiger eller andre private aktører, vil ikke deres sønn lenger være en del av kretslag fra dags dato» sto det å lese.  – Hva tenker du om at det dere sendte ut ble omtalt som et trusselbrev? spør VG Saltvik. – Vi valgte på et saklig og faktabasert grunnlag å kommunisere konsekvenser slik at de aktuelle spillerne var klar over disse, sier Jan-Roar Saltvik til VG. Nypan synes brevet var trist og unødvendig. – Jeg skjønner at det er mange ting rundt Tiger som er gjenstand for diskusjon. Det er plusser og minuser. Jeg ville bare hatt litt mer dialog for å skape en gjensidig forståelse, sier Nypan.  – Hva er de negative sidene?  – Økonomi kan være en faktor som man må være observant på. Følelsen av seleksjon. Det er jo i utgangspunktet et negativt ladet ord og det må gjøres på en smart måte. Man må ha respekt for at det er unge gutter og jenter dette handler om, sier Nypan.  – Det jeg tror kretsen kjenner på er at man blir så godt kjent på kryss og tvers at det til slutt fører til at man bytter klubb for tidlig. Det er sårbart fordi det handler om nærmiljøet, sier Nypan.  Saltvik i fotballkretsen peker på følgende: – Det er som et formelt organisasjonsledd i NFF og norsk fotball både å påse at formelle krav til å stille lag er ivaretatt og at alle utøveres sikkerhet er ivaretatt. Han sier den norske spillerutviklingsmodellen bygger på tre punkter. En modell lik Tiger-varianten har vært gjort flere ganger. Aller mest kjent er kanskje laget Fyllingsdalen. Erling Braut Haaland, Jesper Daland og Noah Holm var blant spillerne som var med på et landsomfattende lag som spilte turneringer mot store, utenlandske klubber.  Hugo Vetlesen har tidligere vært klar på at det private akademiet Norsk Fotballakademi har vært viktig for hans utvikling.  Pappa Nypan mener ting er på riktig vei i Norge, og roser talentsjef i NFF Håkon Grøtland og den relativt ferske landslagsskolen.  – Uansett hvilken modell man velger så vil den ha plusser og minuser. Jeg tenker vi må ta et steg tilbake og spørre hva vil vi med fotballen i Norge? Er det viktig for oss å være ekstremt gode i fotball? Eller det viktigere å skape et godt oppvekstmiljø og folkehelse enn selve kvaliteten på spillet? Hvis det viktigste ikke er å bli best og komme til VM så legger det tydelige føringer for hvilken modell vi bør velge, sier Nypan.

Summary: Sverre Nypan (16) er blant Norges største fotballtalenter. I oppveksten var han en del av treningsgruppen Tiger, som var en gruppe av spillere fra forskjellige klubber i trondheimsområdet.

Summary: Da laget begynte å spille cuper, ble det møtt med skepsis fra fotballkretsen.

Summary: I et brev fra fotballkretsen i 2019, ble det meddelt at «Deltakelse på aktiviteter i regi av 'Tigers'… er ikke forenlig med deltagelse på våre kretslag og NFF Trøndelags Landslagsskole…».

Summary: Arne Nypan, Sverres far, kritiserer mangelen på dialog, samtidig som han forstår at et tiltak som Tiger kan ha plusser og minuser.

Summary: Han argumenterer for at selv om slike private fotballinitiativ kan være kontroversielle, kan de være viktige for utviklingen til unge fotballspillere.

Summary: Jan-Roar Saltvik i NFF Trøndelag sier det er kretsens oppgave å påse at alle krav til å stille lag, samt utøvernes sikkerhet, er ivaretatt.


Mannskap på kaprede skip blir ikke reddet. Nå er pirater på tokt igjen.

Pirater fra Somalia er igjen aktive. Samtidig er trusselen fra de iransk-støttede Houthiene alvorlig og økende. Mannskap på kaprede skip kan ikke vente seg redningsoperasjoner, sier ekspert.  Sivile skip i Rødehavet og Adenbukta, der en av verdens viktigste shippingruter går, trues nå fra flere hold.  Fra Jemen har det kommet en rekke angrep den siste måneden. De iransk-støttede Houthiene har utvidet kriteriene for hva de anser som legitime mål. To norskeide skip er blitt angrepet i det siste. Samtidig er lasteskipet Galaxy Leader og dets mannskap, som ble kapret for en måneds tid siden, fortsatt i fangenskap. En redningsoperasjon anses som alt for risikabel, ifølge sikkerhetsekspert.  Nå truer også en annen aktør i det samme området:  – De somaliske piratene er på tokt igjen, sier Stig Jarle Hansen, en av verdens ledende eksperter på piratvirksomhet.  Følger situasjonen tett  Somalias Puntland-region er sør for Adenbukta. Trolig er det pirater derfra som 14. desember kapret Malta-registrerte M/V Ruen i Adenbukta, 680 nautiske mil øst for Bosaso, en by i Puntland.  Skipet er nå ført til Somalias kyst.  – Vi kan ikke konkludere klart. Det kan være en ny eller gammel aktør som prøver seg, sier Stig Jarle Hansen. Ifølge ham er det flere år siden sist somaliske pirater kapret et sivilt handelsskip.  Stig Jarle Hansen er professor i historie og statsvitenskap ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet.  Puntland-regionen har lenge vært kjent for piratvirksomhet, og somaliske myndigheter har begrenset jurisdiksjon der.  EUNAVFOR (EU Naval Force Operation Atalanta) har sikkerhetsoppsyn i havområdet. I en uttalelse tirsdag sier styrken at de «tett følger» situasjonen etter kapringen, i samarbeid med lokale somaliske myndigheter.  Pirat-trusselen kommer på toppen av en rekke angrep fra Houthi-kontrollerte Jemen den siste måneden.  Bekymret for norsk mannskap – Vi er svært bekymret for utviklingen. Vilkårlige angrep mot sivil skipsfart er totalt uakseptabelt, sier utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) til E24. USA og ni andre koalisjonsland, deriblant Norge, varslet mandag at de øker tilstedeværelsen i regionen.  Operasjonen Prosperity Guardian vil hovedsakelig bestå av maritime styrker fra USA, Frankrike og Storbritannia, som allerede er utplassert i området. Det sier Hans Tino Hansen, administrerende direktør i sikkerhetsselskapet Risk Intelligence.  Norge og Danmark sender stabsoffiserer. Danmark kan komme til å sende en av sine fregatter. Koalisjonen inkluderer land som Bahrain og Seychellene:  – Rollen deres er minimal og mer politisk enn militær. Men det er viktig å notere at Bahrain er vertskap for CENTCOM og CMF samt UKMCC, sier Hansen.  Viktige regionale aktører, som Saudi-Arabia, er ikke med.  Ifølge sikkerhetseksperten kan ikke mannskap på skip som bli kapret, regne med militær redning:  – Redningsoperasjoner vil ikke bli utført dersom mannskapet er tatt som gisler, som i tilfellet Galaxy Leader. Risikoen knyttet til slike operasjoner er altfor høy knyttet til den potensielle gevinsten, mener han.  Fortsatt er et titall norske skip i Rødehavet. Administrerende direktør i Norsk Sjøoffisersforbund, Hans Sande, sier til E24 at han er bekymret for sine medlemmer.  Åpner for utvidet vegringsrett for sjøfolk Houthiene har den siste tiden utvidet målprofilen, til også å omfatte skip som har israelske havner som mål, ifølge sikkerhetsselskapet Ambrey.  Hans Tino Hansen sier det er viktig at rederier gjør trusselvurderinger på bakgrunn av houthienes oppfatninger.  – Det betyr at hvis data på internett om et skip er utdatert eller feilaktig, så kan det føre til at fartøy blir mål selv om de ikke har noen koblinger til Israel, sier han.  Sikkerhetseksperten presiserer det alltid er en risiko for utilsiktet skade. Det norske sjøfartsdirektoratet har nå hevet sikringsnivået til høyeste nivå i deler av Rødehavet. Hans Sande mener situasjonen i regionen begynner å bære preg av krigslignende tilstander:  – Vår holdning er at det ikke er akseptabelt å reise inn i disse områdene, sier Sande til E24.  Flere rederier sender nå sine skip rundt Afrikas horn, en betydelig omvei. Sjøoffisersforbundet har også varslet at et krav om at bruken av vegringsrett vil utvides, dersom situasjonen eskalerer eller vedvarer.  Vil ikke eskalere Vestlige koalisjonsstyrker har – til nå – bare vært aktive i defensive operasjoner for å beskytte den kommersielle skipsfarten i Rødehavet, ifølge Hans Tino Hansen.  – USA har ikke noe ønske om å eskalere til en regional konflikt. Men dette betyr ikke at de ikke vil slå til mot Houthi-posisjoner og missilbatterier dersom de fortsetter med angrepene, sier han.  Flere skip i området har væpnede vakter om bord, men det hjelper ikke mot missil- og rakettangrep. Mange sivile skip får nå også militær eskorte gjennom de mest kritiske områdene, som Bab el-Mandeb stredet.

Summary: Houthi-militsen i Jemen utgjør en økende trussel for sivile skip i Rødehavet og Adenbukta. Nå er også pirater fra Somalia aktive i regionen.

Summary: Redningsoperasjoner for mannskap på kaprede skip anses som «for risikabelt», ifølge ekspert.

Summary: USA og ni andre land, inkludert Norge, øker tilstedeværelsen i regionen. De skal hittil bare ha utført defensive operasjoner i regionen.


Equinor-sjefen forsvarer milliardsubsidiene: – Jobber for minst mulig statlig støtte

Erna Solberg varsler kutt i grønn støtte og kaller Støre-regjeringens havvindsatsing «symbolpolitikk.» Rødts Mímir Kristjánsson kritiserer energiselskapenes grådighet, mens Equinor forsvarer milliardsubsidiene. – Vi kommer ikke til å kunne løse alle ting med subsidier over statsbudsjettet, sa Høyre-leder Erna Solberg om fornybar energi foran de fremmøtte på det årlige Solamøtet mandag. Blant tilhørerne var mange av dem som har mottatt mest statlig støtte for sin satsing på grønn energi de siste årene, blant annet fra Erna Solberg da hun var statsminister. Nå advarer statsministerkandidaten energiselskapene om at de ikke bør forvente en like åpen lommebok i årene som kommer. – Man må tenke seg om når man kommer med store subsidiepakker til store industrier, for så å smelle opp skattene og avgiftene for små- og mellomstore bedrifter, sier Høyre-sjefen til Aftenbladet. – Symbolpolitikk Særlig peker hun på Støre-regjeringens milliardsatsing på bunnfast havvind på Sørlige Nordsjø II. Dette vil koste skattebetalerne mye penger, minst 23 milliarder kroner. Altfor heftig kost for Høyre. – Regjeringen har låst veldig mye penger til denne utbyggingen, som kunne vært mer eller mindre lønnsom om man bygget det med utenlandskabler, sier hun. – Det er symbolpolitikken internt i regjeringen som gjør at vi bruker unødvendig mye penger på dette. Likevel innrømmer også Solberg at flytende havvind, som det etter hvert skal bygges på Utsira Nord, vil kreve voksne summer i statlige subsidier. – Det må fremdeles være subsidiert en stund fremover, før man har fått opp skalaen og ned kostnadene. – Regningen går til vanlige folk Rødt-politiker Mímir Kristjánsson ville ikke vært like raus med subsidiene som Støre og Solberg, om han fikk bestemme. – Alle vet at vanlige folk i Norge har fått dårligere råd, men det ser man ikke i regnskapene til bedriftene her i fylket. Likevel skal de kreve alle disse subsidiene fra staten, sier han. Som følge av enormt høye gass- og oljepriser de siste to årene har næringslivet i Rogaland gått svært godt. Best var 2022, som var rekord for Rogaland-bedriftene. – I tillegg til alle mulige pandemipakker, oljeskattepakker og strømpakker så skal de nå ha grønne subsidier, som likevel bare gir gevinsten til eierne. – Regningen og tapet går til vanlige folk, mener Kristjánsson. – Oljebransjen er verst Han mener energiselskapene nærmest forventer at deres grønne investeringer skal være risikofrie. – Jeg synes oljebransjen er verst. Ta elektrifiseringen for eksempel. Hvorfor i alle dager skal det gå ut over fastlandsindustrien og vanlige strømforbrukere? – De har så enorm profitt og stor lommebok, hvorfor kan ikke de ta ansvar for å elektrifisere sine egne plattformer, spør han. Oljeselskapene var også godt representert på Solamøtet mandag. Saudabuen Anders Opedal, bosatt i Sandnes, er sjefen i det aller største, Equinor. Han lover at bransjen jobber for å gjøre statlige subsidier unødvendige. – Vi skal sikre at det blir så kostnadseffektivt som mulig. Konkurranse mellom bedriftene er det beste virkemiddelet for å få til det. Vi tror for eksempel CCS-bransjen blir lønnsom, sier Opedal til Aftenbladet. Equinor er deleier i karbonfangst- og lagringsselskapet Northern Lights, som har hovedkontor i Stavanger. Selskapet fikk i sin tid, av statsminister Solberg, mange milliarder i statlige subsidier. Helt nødvendig, sier Opedal. – Vi i Equinor jobber egentlig for å få så lite statlig støtte som mulig. Hadde ikke Northern Lights fått statlig støtte i begynnelsen, ville man ikke fått kunder i andre enden. – Må være lønnsomt Under Opedals innlegg på konferansen understreket han behovet for statlig «risikoavlastning» innenfor karbonfangst- og lagring. – Når er det statlige støttebehovet så høyt at det er risikofjerning? – Industrien skal aldri ha fjernet risiko, gjennom økonomisk risiko sikrer vi aktivitet og skaper verdier. Men Northern Lights er et godt eksempel, fordi staten ga risikoavlastning til å begynne med for å vise kunder i Europa at dette var et reelt prosjekt. Men neste fase og nye prosjekt bør være helt kommersielt, sier Equinor-sjefen Opedal mener også statlige havvindsubsidier vil være nødvendig en stund fremover. – Vi glemmer av og til at havvind er en ung industri som har en del utvikling som gjenstår, sier han. Og fortsetter: – Industrien er enda ikke strømlinjeformet. Det bygges større og større vindturbiner. Hver gang det utvikles nye og større turbiner, må det bygges nye og større fundamenter. Det har ikke blitt kontinuitet. Det gjør at vi aldri har kommet inn i en flyt som skal ta kostnadene ned. I mai la Equinor havvindprosjektet Trollvind på hylla. Turbinene skulle gi kraft til Troll og Oseberg. Prosjektet ble for dyrt, hevdet de. – Når er selskap som Equinor nødt til å gjennomføre slike prosjekter uansett, for å nå klimamålene? – Prosjektene må være lønnsomme, men vi jobber knallhardt for at de blir det, svarer Opedal. – Men det ser jo ikke ut som de blir det? – På sikt blir det nok det, uten havvind klarer vi ikke å gjennomføre det grønne skiftet.

Summary: Høyre-leder Erna Solberg advarer energiselskapene om at de ikke kan forvente like stor statlig støtte til satsing på fornybar energi i årene som kommer.

Summary: Solberg kaller Støre-regjeringens milliardsatsing på bunnfast havvind på Sørlige Nordsjø II for «symbolpolitikk» som vil koste skattebetalerne minst 23 milliarder kroner.

Summary: Rødts Mímir Kristjánsson kritiserer energiselskapenes forventninger om risikofrie grønne investeringer, og mener regningen går til vanlige folk.

Summary: Equinor-sjef Anders Opedal lover at oljebransjen jobber for å gjøre statlige subsidier unødvendige, men framholder at de likevel vil være nødvendige en stund fremover for havvind og karbonfangst- og lagring.


Gråtkvalt politimann: – Jeg har følt meg forhåndsdømt

KONGSBERG (VG) Det var «det mest krevende oppdraget», fortalte politimannen tingretten onsdag. – Det har vært helt jævlig å stå i, sa han. Politimannen er tiltalt for vold mot to unge menn. Han nekter straffskyld.  I dag forklarte politimannen seg om hendelsen for første gang. I retten sa han at han har sett frem til å dele sin versjon.  – Jeg har følt meg forhåndsdømt, sa han. Først forklarte han seg rolig og systematisk om hendelsesforløpet før og under basketaket utenfor en bensinstasjon i Kongsberg sentrum, natt til 30. oktober i fjor. Så, da han skulle fortelle om hvordan hendelsen har påvirket ham og familien hans, ble han gråtkvalt.  Politimannen fortalte at han har blitt hengt ut på sosiale medier og at han har unngått å handle på butikken. –Jeg kvier meg fortsatt for å bevege meg ute blant folk. At jeg går rundt med en lapp i panna hvor det står «dømt», sa han.  – Jeg prøver å forklare retten om hvor redd jeg var i pågripelsessituasjonen, sa han. Han understreket at han opplevde selv at han ikke fikk tilstrekkelig støtte fra kollegene sine på stedet.  – Det har vært det mest krevende oppdraget jeg har stått i, sa tiltalte.  – Her må jeg begynne å slå Han forklarte videre at han oppfattet at Kevin Simensen (26) var involvert i trusler mot en vakt på et utested tidligere på kvelden.  – Igjen er det noe som gjør at jeg tenker at jeg må få Simensen bort herfra. Motivasjonen var å finne ut hva som hadde skjedd for jeg oppfattet han som aggressiv, forklarte politimannen.  Han påpekte selv at han var «veldig høyt oppe på maktpyramiden». Politimannen reiste seg opp i retten og viste hvordan han forsøkte å få Simensen på avstand.  – Idet vi havnet på bakken, opplever jeg en helt utrolig motstand fra starten av. Jeg husker ikke hva motstanden gikk i, men jeg husker at det var for mye motstand for meg til å håndtere, forklare tiltalte.  – Og jeg oppfattet at her må jeg begynne å slå, for jeg mistet kontroll og jeg oppfattet at han ønsket å skade oss, fortsatte han.  Overvåkningsvideoen av hendelsen ble vist flere ganger i retten.  – Fra tidspunktet du ser på Simensen til han ligger på bakken går det 3 sekunder, påpekte aktor Marit Oliver Storeng.  – Fryktet for liv og helse Storeng spurte videre om politimannen fryktet for sitt eget liv i situasjonen.  – Jeg fryktet for liv og helse da, sa tiltalte.  – Hva kunne Simensen gjøre for å ramme deg? Spurte aktor.  – Slag, spark. Han var sterkere enn meg. Hadde han fått meg i bakken vet jeg ikke hva han hadde gjort, fortsatte politimannen. «Slagene hadde ingen effekt» Politimannen gjentok flere ganger at hans oppfattelse av situasjonen var at Simensen hadde en rekke anledninger til å overgi seg, uten å benytte seg av dem. – Slagene mine hadde ingen virkning, sa han. Spesialenheten for politisaker, som har tatt ut tiltalen, har slått fast at politimannen slo Simensen minst 13 ganger i løpet av 14 sekunder.  Simensen har tidligere forklart for VG at han har hatt mange fysiske og psykiske plager som følge av hendelsen.  – Trent på pågripelsesteknikk  Mannen forklarte videre at han helt siden han tok politiutdannelsen har ønsket å bli en så god politimann som mulig. Tiltalte forklarte at han brukt mye tid på å studere og trene på vanskelige oppdrag.  – Jeg har sammen med politistudenter trent på pågripelsesteknikk, fortalte politimannen som også har fungert som veileder i en lengre periode.  – I løpet av tiden jeg har vært i Kongsberg, er jeg kun kjent med at det har kommet én klage på meg, sa han, og henviste til en ransaking i forbindelse med en fest. Dette skal retten svare på  Rettssaken mot ham skal foregå i Kongsberg og startet onsdag. Det er satt av tre dager til saken.  Det første spørsmålet retten må svare på er om voldsbruken og maktutøvelsen var lovlig eller ulovlig. Med andre ord, om det var nødvendig å bruke så mye makt som politimannen gjorde for å løse oppdraget.  Det andre spørsmålet er om handlingene skal straffes.  Tidligere i mai ble det klart at politimannen er tatt helt ut av tjeneste i påvente på behandlingen av saken.  Mannens forsvarer, John Christian Elden, har tidligere sagt at politimannen ser frem til å gi sin versjon. Trakk frem kniv og batong i retten  I dag kom forsvareren med en klar oppfordring til meddommerne og ba de glemme det de har hørt eller lest om saken i mediene tidligere.  – Stryk det, sa Elden i retten onsdag.  Han presiserte at den massive mediedekningen av saken i forkant av rettssaken er utfordrende for rettssaken.  – Det dere har sett på forhånd, det dere har lest på forhånd, det gjelder ikke, fortsatte han.  Deretter trakk han frem en kniv og en batong som ble funnet på den fornærmede Kevin Simensen da han ble brakt inn til arresten natt til 30. oktober i fjor.  Simensen har tidligere fortalt til VG at han ikke var klar over at han hadde kniven og batongen i jakkelommen den kvelden.  Hovedbeviset Et svært sentralt bevis i rettssaken er overvåkningsvideoen av hendelsen fra bensinstasjonen de ungene mennene og politiet befant seg på.  Det finnes også minst to mobilvideoer av hendelsen, én av disse skal legges frem som bevis i retten. Den andre ble slettet av en annen politimann på stedet.  Politimannen som slettet videoen fikk en bot på 12.000 kroner, og Spesialenheten mente slettingen var et grovt brudd på tjenesteplikten.  Politikollegaene ble overrasket  Spesialenheten mener politimannen som nå er tiltalt for volden opptrådte «klart i strid» med forventet politiatferd, ifølge VGs opplysninger. Det var flere politibetjenter på stedet da volden pågikk. I Spesialenhetens påtegningsark kommer det frem at politimannen og hans kolleger hadde ulike oppfatninger av situasjonen før den eskalerte.

Summary: En politimann i Kongsberg står for retten, tiltalt for vold mot to unge menn i oktober. Rettssaken starter onsdag og varer i tre dager.

Summary: Han anklages for å ha gått løs på mennene med knyttneve og batong.

Summary: Spesialenheten for politisaker slår fast at han slo en av mennene, Kevin Simensen, minst 13 ganger i løpet av 14 sekunder.

Summary: Politimannen er nå tatt ut av tjeneste i påvente av rettssaken.

Summary: Bevis som blir lagt frem er overvåkningsvideoen av hendelsen, samt mobilvideoer, selv om en av disse ble slettet av en annen politimann på stedet.

Summary: Spesialenheten mener politimannen opptrådte i strid med forventet politiatferd.

Summary: Politimannen har forklart at han følte han var i nødverge.


Tortyrmördade man för Canada Goose-jacka

Han tejpade fast, rånade och torterade en 20-årig man till döds i Ånge. Sedan flydde han till Libanon där han skrev om dådet på Flashback. Nu döms Issa El-Chaer till 16 års fängelse.  Det brutala mordet skedde i december 2019. Två män, då 18 och 21 år gamla, åkte hem till en 20-årig man i Ånge. Där hotade de den 20-årige mannen med pistol innan de band fast hans fötter, händer, hals och mun med tejp. Enligt utredningen tvingades 20-åringen utstå en utdragen, tortyrliknande misshandel innan han till slut kvävdes till döds. Därefter rånades han också på flera av sina tillhörigheter – bland annat en Canada Goose-jacka, som misstänks ha varit anledningen till rånmordet.  Flydde utomlands En vecka före mordet kom den då 18-årige mannen, som var trött på Malmö, med tåg till Ånge. De bodde hos en tredje kille, som hade en lägenhet. Det var kallt i Västernorrland och 18-åringen frös. Därför frågade 18-åringen lägenhetsinnehavaren om han kände till någon som hade en Canada Goose-jacka. Det gjorde han.  18-åringen och 21-åringen, Issa El-Chaer, åkte hem till 20-åringen, tog hans röda dunjacka och mördade honom.  De filmade även mordet som de visade för en annan man.  Två dagar senare flög de två unga männen till Egypten. Efter en månad greps 18-åringen, och han dömdes i augusti 2020 till nio års fängelse för mordet.  Issa däremot flydde till Libanon och efterlystes internationellt. Skrev om mordet på Flashback  Under tiden som 21-åringen höll sig undan i Libanon var han aktiv på Flashback. Där skrev han, med två olika alias, återkommande inlägg som polisen har kunnat koppla till rånmordet – däribland meddelanden som ”jag älskar att skada, jag har psykiska problem” och ”jag har noll samvete”. Utöver det skrev han också att han ”chillade på stranden” och drev ett företag i Libanon, men han laddade också upp bilder från den dödade 20-åringens telefon.  En visar hur han poserar maskerad med en clownmask hemma hos 20-åringen.  Senare kontaktade Issa El-Chaer, som nu är 24 år, en utredare via telefon efter att programmet ”Efterlyst” sänt ett inslag om mordet.  ”Hörde att ni kunde ta mig här jag är varsågod kom och ta mig jag tänker inte komma tillbaka för jag har inte gjort något”, skrev han bland annat.  Kvävdes till döds I början av året greps Issa av polis i Libanon. Han fördes senare till Sverige där han åtalades. Han döms nu till 16 års fängelse vid Sundsvalls tingsrätt.  Tingsrätten anser att 20-åringen inte hade någon chans att fly när hans fötter, händer, hals och mun tejpades. Under tiden som han kvävts har han blivit slagen. ”Detta har skett på sätt som kan beskrivas som en mumifiering och har skett kombinerat med kränkande inslag”, skriver tingsrätten i domen. Det står inte klart om det är Issa El-Chaer som utfört tejpningen av 20-åringen. Tingsrätten kan ändå bedöma straffvärdet till 16 års fängelse för honom. Straffet på mordet har skärpts sedan tortyrmordet i Ånge ägde rum, men då det inträffade innan förändringen omfattas inte Issa El-Chaer inte av detta.

Summary: Issa El-Chaer har dömts till 16 års fängelse för att ha rånat och torterat en 20-årig man till döds i Ånge, Västernorrland, 2019. El-Chaer och en 18-årig medbrottsling band offret med tejp och torterade honom till döds, bland annat för att stjäla hans Canada Goose-jacka.

Summary: El-Chaer flydde till Libanon efter dådet och skrev flera inlägg om mordet på forumet Flashback, vilket ledde till att hans identitet avslöjades. Han laddade också upp bilder från offrets telefon på forumet.

Summary: Efter att ha varit på flykt blev El-Chaer arresterad i början av 2021 i Libanon och fördes tillbaka till Sverige där han nu döms för brotten. Medbrottslingen dömdes tidigare till nio års fängelse.


Trafikproblem när snön faller över Sverige: Mycket snö tidigt

Snön har fallit och trafiken med den. Under morgonen har många olyckor drabbat Europavägarna i södra Sverige. I Sundsvall har snöröjning slagit ut tågtrafiken söderut. Nu varnar SMHI för mer snö. Under torsdagsmorgonen ställde Västtrafik in ett antal busslinjer på grund av besvärligt väglag.  ”Det finns risk för störningar i trafiken på flera linjer under morgonen och förmiddagen på grund av väglaget. Räkna med förseningar och inställda avgångar på vissa sträckor", skrev Västtrafik på sin hemsida. Samma problem gällde även kollektivtrafiken i Halland. Längre söderut inträffade ett flertal trafikolyckor i morgontrafiken på Europavägarna. – På vissa platser på E6 är det extremt halt, säger Mattias Sköld, vakthavande befäl vid räddningstjänsten Syd, till Sydsvenskan som direktrapporterar under rubriken ”Snö i Skåne”. Och SMHI har utfärdat en gul varning för mer snö i området. Vädermyndigheten varna för snöfall i sydöstra Skåne som väntas hålla i sig till torsdag klockan 19. ”Snöfall som kan vara ymnigt och medföra trafikproblem. Totalt väntas 5-10 cm snö, lokalt omkring 15 cm. Snöfallet drar sakta bort söderut torsdag eftermiddag och drar bort helt och hållet under torsdag kväll”, skriver SMHI på sin hemsida. ”Ytterst obra” Utöver problem i morgontrafiken har även snöröjning ställt till bekymmer. I Sundsvall kan inte tågen köra söderut efter att ett ”snöröjningsfordon” kört på en stolpe till en kontaktledning. – Det är ytterst obra, säger Bengt Olsson vid Trafikverket, till Sundsvalls tidning. Olyckan inträffade på onsdagskvällen och trafiken står helt stilla söderut. Tåg från norr kan vända i Sundsvall. Problemen väntas kvarstå under hela torsdagen. Hanna Winge, meteorolog på Klart.se, säger att snö i dessa mängder är relativt ovanligt så här års: – Det är mycket snö för så här tidigt på säsongen. År 2010 var senast som det var så pass mycket snö i södra Sverige sent i november, säger Hanna Winge. Mest snö har fallit i Jämtlandsfjällen: –Årets november sticker ut med de stora snömängderna i framförallt Jämtlandsfjällen där de redan ligger omkring en meter snö på marken, säger Hanna Winge. – Dagens högsta registrerade snömängd Vallbo i Jämtlandsfjällen som registrerade 120 centimeter denna morgon. Det är dock inte officiellt godkänd av SMHI ännu. Blöt, blåsig snö från Baltikum På norra halvan av Öland drar blåsiga och blöta snöbyar in med nordvinden från och med klockan 14 på torsdag. SMHI har utfärdat en varning för snö i kombination med vind och det väntas hålla i sig till och med fredag klockan 13. ”Ett lågtryck över Baltikum för in ett område med snöfall och snöbyar över Östersjön. Från torsdagseftermiddagen börjar lite kraftigare snöbyar dra in över norra Öland, samtidigt som nordvinden tilltar och blir frisk i medelvind”, skriver SMHI på sin hemsida. Totalt väntas 4-10 centimeter eller lokalt 15 centimeter snö över norra Öland.

Summary: Stora snöfall har skapat trafikkaos i södra Sverige, med flera olyckor på Europavägarna och inställda buss- och tåglinjer i Västtrafik och Sundsvall.

Summary: SMHI varnar för ytterligare snöfall, vilket förmodligen leder till mer trafikproblem. Kontinuerligt snöfall väntas fram till torsdag kväll.

Summary: Detta är ett ovanligt tungt snöfall för tidpunkten och mest snö har fallit i Jämtlandsfjällen.


Frida Karlsson hyller Jessie Diggins: – Sterkt

De svenske langrennsstjernene hyller Jessie Diggins åpenhet om nye problemer med spiseforstyrrelser. – Først og fremst synes jeg det er sterkt av henne å fortelle om dette. Veien til toppen er ikke lett. Alle kjemper sitt å kjempe med, enten det er mot skader eller spiseforstyrrelser, som i hennes tilfelle, sier Frida Karlsson til Expressen. Hun tok sølv da Diggins sist vinter endelig vant sitt individuelle VM-gull. Mandag fortalte den amerikanske langrennsstjernen at etter 12 år har fått et tilbakefall. 32-åringen slet med bulimi i tenårene. – Jeg har det ganske mye bedre nå takket være det fantastiske helseteamet jeg har rundt meg, og som jeg kontaktet med en gang, men det føles viktig å dele dette, sier Diggins i et innlegg på Instagram. – Jeg kan forstå følelsen: At du kjemper mot noe du aldri blir helt kvitt, sier Frida Karlsson. Expressen har snakket med flere av de svenske langrennsjentene, som nå er på treningsleir i Livigno. – Der er bare så sørgelig, sier Linn Svahn. – Men det er utrolig modig å gå ut med det på denne måten, følger Jonna Sundling opp. – Dette er utrolig kjedelig. Samtidig er det veldig fint av henne, som en stor stjerne, å dele at selv hun kan få tilbakeslag, mener Moa Ilar. – Dette er ikke en perfekt historie om hvordan jeg har blitt frisk igjen. Det her er virkeligheten. Det er tøft, og det er rotete, og det er okay, sier Jessie Diggins selv og legger til: – I det virkelige liv er vi ikke perfekte. Diggins forteller at sommerens tilbakeslag ikke direkte handlet om mat eller trening, men mest om presset som hun setter på seg selv. – Det var veldig tøft, sier hun i et intervju med People. – Jeg sliter med å føle press for å være perfekt, og det meste av det er press jeg legger på meg selv. Mange forskjellige små påkjenninger ble stablet opp, fortsetter hun.

Summary: Den amerikanske langrennsstjernen Jessie Diggins (32) har åpent delt om et nylig tilbakefall i sine problemer med spiseforstyrrelser. Hun led av bulimi i ungdommen.

Summary: De svenske langrennsløpere Frida Karlsson, Linn Svahn, Jonna Sundling og Moa Ilar, uttrykker støtte og beundring for Diggins' åpenhet og modighet.

Summary: Diggins forklarer at presset hun har lagt på seg selv er hovedårsaken til hennes siste tilbakefall – det dreier seg ikke direkte om mat eller trening.

Summary: Diggins' offentlige uttalelse om sin pågående kamp anerkjennes for å fremheve viktigheten rundt mental helse og hvordan det er å håndtere spiseforstyrrelser.


Coronavirusets påvirkning på immunforsvaret overrasker forsker.  Mens en ny coronavariant har blitt påvist i USA, Storbritannia, Danmark og Israel – er det flere som kan kjenne ettervirkninger fra å ha vært smittet av coronaviruset tidligere. Og forskerne jobber iherdig med å finne svar på gåten bak long-covid.  Ifølge Norsk Helseinformatikk utvikler opptil 1 av 5 pasienter med covid-19 et sykdomsbilde som varer lengre enn 12 uker.  En studie av FHI viser at «et betydelig antall fortsatt vil ha plager eller symptomer et halvt år etter at de ble smittet». Studien, gjort av forskere ved FHI og publisert i Scientific reports, viser at typiske long covid-plager og symptomer som kortpustethet, hoste og utmattelse er noe mer forekommende blant personer med gjennomgått covid-19 enn blant personer uten gjennomgått covid-19. Ifølge det svenske helsedirektoratet, Socialstyrelsen, ble over 24 000 svensker diagnostisert med long-covid mellom oktober 2020 og oktober 2021.  Og svenske forskere har nå sett på langtidseffekter på det medfødte immunsystemet og funnet ut at det har blitt negativt påvirket av viruset.  Studien fant at jo alvorligere covid-19-sykdommen er, desto langsommere restituerer immuncellene seg. – Ser man på influensa, rs-virus og covid, gir de alle skader på lungene ved alvorlig sykdom og kan også påvirke for eksempel hjertet eller føre til astma. Det tar litt tid før lungene kommer seg fordi de er rammet av den alvorlige betennelsen.  – Det er del i at immunforsvaret ikke ser normalt ut og fungerer på sitt beste, sier Marie Larsson, professor i virologi ved Institutt for biomedisinske og kliniske vitenskaper i Linköping. Når det gjelder å bli alvorlig syk av coronaviruset, er det funnet eksempler på økte risikofaktorer som at du er en mann, har overvekt og underliggende hjerte- og karsykdommer. – Vi har ikke studert langvarig covid, men vi har fulgt pasienter som trengte sykehusbehandling under pandemien, fra de ble innlagt og vi tok den første prøven opptil seks til syv måneder etterpå. Når vi ser på noen av immuncellene er de ikke tilbake til det normale etter disse seks-syv månedene, og det kan påvirke neste forkjølelse, sier Marie Larsson. – Men dette er ikke unikt for coronaviruset, det er det samme med influensa. Fordi lungene ikke er helt helbredet, blir det lettere for viruset å infisere og påvirke immunforsvaret, fortsetter hun. – Er du overrasket over resultatene du fikk på testene? – Ja, vi hadde ikke trodd det skulle sitte så lenge. Etter seks-syv måneder skulle immunforsvaret være tilbake til det normale – men det var det ikke. Hvorfor blir noen sykere enn andre etter covid?  Maria Lerm, forsker og professor i medisinsk mikrobiologi ved Linköpings universitet, undersøker hvordan genene omprogrammeres av covid-19.  I den pågående studien, som er finansiert av Hjärt-lungfonden, prøver hun og hennes kolleger å finne forklaringer på hvorfor noen ble syke etter covid mens andre ikke ble det. – Vi håper å ha svar innen noen år, kanskje innen et år, sier hun. Men noen konklusjoner kan allerede trekkes:  – Vi ser etter hvordan markørene vi studerer endrer seg over tid. Vi ser at av- og på-knappene på gener knyttet til energistyring har endret seg, og det som er interessant med det er at det samme ser ut til å skje ved kronisk utmattelsessyndrom, sier Maria Lerm. – Er det høyere risiko for å bli kronisk trøtt hvis du har hatt covid? – Vi ser hos pasientene vi undersøker, som har post-covid, at energiomsetningen deres ser ut til å ha blitt regulert annerledes, noe har skjedd med energiomsetningen i cellene, og den egenskapen ligner på kronisk utmattelsessyndrom. – Rammer det hvem som helst eller finnes det risikogrupper? – Vi har nesten bare studert de som var friske før, inkludert idrettsutøvere, uten synlige risikofaktorer og som føler at de ikke har blitt helt friske igjen etter covid. Håp for long-covid pasienter – Må de leve med dette?  – Vi kan ikke si noe om det ennå fordi det er pågående studier og det er vanskelig å si hva som skjer om et år. I vår studie har vi ikke inkludert de som har vært alvorlig syke i akuttforløpet, fordi det vil være vanskelig for oss å se om de også hadde andre risikofaktorer. Maria Lerms råd til deg som er rammet er å oppsøke lege, hvis du ikke allerede har gjort det. – Det er også veldig mange studier som rekrutterer testpersoner. Det er viktig å finne flere svar, sier hun. – Hvilke spørsmål håper du å kunne svare på i fremtiden? – Vi forsker for å fremme datadrevet helsevesen og ser at vi i fremtiden vil kunne løse mange nye sykdommer som oppfører seg mystisk. I stedet for at legen må gjette på ting, vil du kunne måle alt og se hva dataene viser. På denne måten kan vi finne nye behandlinger for sykdommer som man ikke forstår seg på.  – Er det en håpefull beskjed til de som har hatt covid og lider av det?  – Studien der vi følger utviklingen til post-covid-pasienter er ikke publisert ennå, men mekanismer som faktisk kan behandles kan komme til overflaten. Det kan starte prosesser som fører til utvikling av nye medisiner.

Summary: En studie av Folkehelseinstituttet (FHI) indikerer at et betydelig antall fortsetter å ha symptomer et halvt år etter å ha blitt smittet av COVID-19.

Summary: Dette fenomenet innebærer en rekke symptomer som varer lenger enn 12 uker, noe som rammer opptil 20 prosent av COVID-19-pasientene.

Summary: Professor Marie Larsson ved Institutt for biomedisinske og kliniske vitenskaper i Linköping oppdaget at enkelte immunceller ikke returnerer til normalt nivå selv seks til syv måneder etter sykdommen.

Summary: Professor i medisinsk mikrobiologi ved Linköpings universitet, Maria Lerm, håper å få svar på hvorfor noen blir mer syke enn andre.

Summary: Hun har allerede oppdaget at "av- og på-knappene" på gener relatert til energihåndtering har endret seg, noe som også er observert ved kronisk utmattelsessyndrom.


Sittande presidenten Vladimir Putin ser ut att gå mot storseger. Som väntat.  Runt om i världen reagerar man nu mot resultatet. ”Det är uppenbart att valet inte varit fritt eller rättvist”, kommenterar Vita huset. Samtidigt håller Putin ett segervisst tal i Moskva.  Vallokalerna har stängt i Ryssland och ett första, föga överraskande, besked finns. Rysslands president kommer med all sannolikhet fortsätta att heta Vladimir Putin de kommande sex åren. Sitter han kvar perioden ut kommer han att ha suttit på den ryska makten längre än diktatorn Josef Stalin. Putin: Vi är en enad familj Putin utropar sig själv till segrare och under söndagkvällen höll han tal inför nationen – och världen. Han säger att segern kommer att göra Ryssland mer sammansatt, bli starkare och mer effektivt. – Vi är en enad familj. Ingen kommer någonsin trycka ned Ryssland när vi är ihop, säger han enligt Sky. Vinsten visar att Ryssland hade rätt att välja landets nuvarande riktning, fortsätter han.  – Valresultatet är ett betyg på tillit från ryssar. Lunchprotesterna hade ingen inverkan på utgången, säger han. – De som förstörde valsedlar ska åtalas enligt lag. Nämnde Navalnyj för första gången På frågor från reportrar sa Putin att Ryssland måste stärka armén och lovade att han ska göra allt för att lösa ”uppgifterna” i Ukraina. För första gången kommenterade han oppositionsledaren Navalnyjs död och kallade den ”tragisk”.  Putin sa i talet att Navalnyj aldrig borde ha återvänt till Ryssland från Tyskland. Han menade också att det tiden före Navalnyjs död fanns ett förslag på fångutväxling mellan den tidigare oppositionsledaren och fångar i väst. Och att han hade ”accepterat ett sådant förslag”. Prognosen: Jordskredsseger Det första preliminära resultatet kommer efter att ungefär en fjärdedel av vallokalernas röster räknats, enligt AFP. Enligt Reuters har 87,8 procent av de räknade rösterna lagt på den sittande presidenten, enligt Reuters.  Ett slutgiltigt resultat kommer först i morgon, måndag. Då väntas 90 procent av rösterna ha räknats, enligt ryska Lenta. Resultatet kommer då att annonseras på en presskonferens. Som väntat är valdeltagandet högt och Putin ser ut att kamma hem segern med stor marginal. Rekordstor, vad det verkar. 2018 var det officiella valdeltagandet 67,5 procent. Vid klockan 16 i dag låg det totala valdeltagandet på över 70 procent, enligt chefen för den ryska valkommissionen, Ella Pamfilova. Enligt valkommissionen ska över 8 miljoner personer ha röstat digitalt, skriver Reuters. Tunt motstånd Efter att Putins enda trovärdiga utmanare, politikern Aleksej Navalnyj, dog i februari är motståndet tunt.  Myndigheter lojala med Putin har godkänt tre andra kandidater att ställa upp. I skrivande stund har de fått cirka tre procent av rösterna vardera. Valet har varit hårt kritiserat. Putin anklagas för att ha gjort både det ena och det andra för att vara säker på att behålla makten.  – Det finns inte några som helst förutsättningar för fria och rättvisa val. Under årtionden har man stoppat fria medier och all opposition, säger Kalle Kniivilä, Rysslandsexpert och journalist på Sydsvenskan till TT. Navalnaja: En dag vinner vi Oppositionspolitikern Aleksej Navalnyjs änka Julia Navalnaja är en av dem som riktat hård kritik mot Putin och uppmanat ryssar världen över att protestera på valdagen.  Själv röstade Julia Navalnaja under dagen på den ryska ambassaden i Berlin. – Självklart skrev jag Navalnyj på valsedeln, sa hon till reportrar utanför ambassaden. Hon passade även på att kalla Putin för ”mördare” och ”gangster”, och anklaga honom för att ha dragit in hennes land i krig.  Hon vände sig också direkt till det ryska folket. – Behåll modet, en dag vinner vi, sa hon inför det samlade medieuppbådet.  ”Uppenbart att valet inte varit fritt” Ledare runt om i världen reageras nu mot det första valresultatet. Ukrainas president Zelenskyj har gjort ett uttalande: ”Den ryska diktatorn simulerar ytterligare ett val.” ”Alla i hela världen förstår att den här personen, som ofta har skett i historien, har helt enkelt blivit beroende av makt och gör allt han kan för att styra förevigt. Det finns inget i världen han inte kan tänkas göra för att hålla kvar i makten.” Även USA har reagerat. Vita huset kommenterar det första beskedet i en kommentar till Reuters: ”Det är uppenbart att valet inte varit fritt eller rättvist givet hur Putin har fängslat oppositionen och förhindrat andra från att ställa upp mot honom.” Den ryska valkommissionschefen, Ella Pamfilova, håller inte med. Enligt henne ska över 1 100 valobservatörer från 129 länder vara inkopplade för att säkerställa att allt gått rätt till. Storbritanniens utrikesminister David Cameron har uttalat sig på X. ”Vallokalerna har stängt i Ryssland efter ett olagligt genomförande av val på ukrainsk mark. Ett brist på alternativ och ingen självständig valövervakning”.

Summary: Sittande presidenten Vladimir Putin går mot seger i det ryska presidentvalet och förväntas fortsätta regera landet i ytterligare sex år.

Summary: Hans störste utmanare om makten, oppositionspolitikern Aleksej Navalnyj, mördades i februari, vilket gjort att Putin haft väldigt lite motstånd.

Summary: Valet kritiseras, både av experter och världsledare. Ukrainas president Zelenskyj kallar Putin ”diktator” och Vita Huset skriver i ett uttalande att valet varken varit fritt eller rättvist.

Summary: Exilryssar i andra länder har under dagen protesterat utanför Rysslands ambassader. Bland annat i Sverige, där många samlats och köat utanför ambassaden i Stockholm.


Bitter skilsmisse – nå er Kevin Costner og Christine Baumgartner enige

Paret gikk fra hverandre i mai, og har kranglet om penger, eiendom og barnebidrag. I fjor søkte Christine Baumgartner (49) om skilsmisse fra Hollywood-stjernen Kevin Costner. (69).  Eksparet har nå fullført skilsmissen og blitt enige om vilkårene etter en bitter strid, ifølge nettstedet TMZ.  Ifølge TMZ, som hevder de har tilgang til rettsdokumentene, har Costner og Baumgartner blitt enige om delt omsorg for deres tre barn. Baumgartner får over 600.000 norske kroner i i månedlig barnebidrag, langt mindre enn de over to millionene hun opprinnelig krevde.  Retten godkjente også den omstridte ekteskapsavtalen paret hadde.  Både Costner og Baumgartner har gått videre og funnet nye partnere.  Costner er kjent for en rekke filmer, deriblant «De ubestikkelige», «3 Days To Kill», «The Bodyguard», «JFK» og «Danser med ulver». Han var senest å se i TV-serien «Yellowstone». Denne artikkelen er laget ved hjelp av AI-verktøy fra Anthropic, og kvalitetssikret av VGs journalister.

Summary: Hollywood-stjernen Kevin Costner og Christine Baumgartner har fullført skilsmissen etter en bitter strid

Summary: De ble enige om delt omsorg for deres tre barn

Summary: Baumgartner får 600.000 norske kroner i månedlig barnebidrag, langt mindre enn de to millionene hun krevde

Summary: Begge har gått videre og funnet nye partnere


Med emneknaggen «Eurosummer» på TikTok, klager unge amerikanere over varmen og kulturen de møter i Europa i sommer. De er misfornøyd med iskaffen, mangelen på isbiter og at de må kle seg annerledes. Når amerikanerne endelig la sommerferien til Europa igjen etter pandemien, ble de møtt av hetebølge. Og mange drømmer som gikk i knas. – Du må hele tiden spørre etter vann, og når man ber om is får man bare noen få biter, klager «MsMadison» på TikTok,  Amerikanere er vant til å få et stort glass med is og vann med en gang de setter seg på en kafé eller restaurant. I Europa må du be om det, og mange steder koster det penger. Viviane Neri, er direktør for etiketteskolen Institut Villa Pierrefeu, i Montreux, i Sveits, forteller til New York Times at trenden med iskalde og frosne drikker ikke er like utbredt i Europa som i USA. Bestiller du iskaffe i Europa, får du noe som minner om en gresk frappe eller en caffefreddo, ikke den vanlige traktekaffen full av isbiter som amerikanere er vant til.  Hun legger til:  – Vi puter heller ikke isbiter i vinen. Amerikanere som bor i Europa og europeere som bor i USA, har i sommer delt sine råd villig på TikTok. Rådene er blant annet:  Varmen har ført til mange kulturkollisjoner for amerikanere som skulle leve ut den europeiske drømmen i sommer, og det går viralt på TikTok. Flere er rystet over mangelen på aircondition både på hotellrom og i butikker. Europeere er ifølge undersøkelser mer opptatt av klimaendringer enn amerikanere. Det reflekteres blant annet i mindre bruk av aircondition, som er svært energikrevende. Gammel byggeskikk i Europa gjør at mange hus gir naturlig nedkjøling. I USA har ni av ti aircondition hjemme, mens tallet for Europa bare er en av fem. Hvis du leier en leilighet, vil du kanskje finne et tørkestativ i stedet for tørketrommel. Mangel på energi og høye strømpriser har gjort europeere langt mer bevisste på hvordan de lever. Bak Tiktoker «Americanfille», er Amanda Rollins, en amerikaner som har bodd i Paris i flere år. Hun ber sine landsmenn og kvinner om å ta med en håndvifte, og å drikke vann fra kranen. Unge amerikanere har også latt seg overraske over at man ikke kan gå i flipflops og shorts overalt. Flere er blitt nektet adgang der de har bestilt bord, fordi de ikke hadde fulgt den oppgitte kleskoden. – Her i Italia kler folk seg ordentlig selv om de bare skal ut å tømme søppel. Du ville aldri våge å gå i flipflops, sier Stefano Lodi til New York Times. Han er direktør på Hotel Brunelleschi i Firenze.  I motehovedstaden Paris bukker ikke fashionistaene under av en hetebølge. – Selv når det er varmt, ser jeg franskmenn ha på seg langermede skjorte eller lange kjoler eller til og med en frakk. Det er svært sjelden du ser parisere gå i shorts, forteller Amanda Rollins til New York Times. Hun mener det er i sterk motsetning til hvordan amerikanere kler seg i varme somre: – Vi liker jo å være nesten nakne.

Summary: Under emneknaggen «Eurosummer» på TikTok, uttrykker unge amerikanere frustrasjon over varmen, kulturen og manglene de møter på sommerferie i Europa.

Summary: De klager over varmen, mangelen på iskaffe og isbiter og mangel på aircondition.

Summary: I noen europeiske land, slik som Italia, kler man seg pent selv for enkle gjøremål. Det er i sterk kontrast til den mer avslappede amerikanske sommerstilen.


Mange sliter: – Denne søvnen er sentral for helsen vår

Sov du bedre før? Det har i tilfelle en naturlig forklaring. En type søvn er spesielt viktig for å opprettholde en god helse, ifølge eksperter. – Det skjer mye med kroppen når vi blir eldre. En av mange ting er at søvnmønsteret endrer seg. Allerede i 40-årsalderen er den dype søvnen redusert med 40 til 60 prosent. Hos en 90-åring kan den dype søvnen være totalt fraværende, sier søvnforsker Kjersti Marie Blytt. Blytt er førsteamanuensis ved Institutt for helse- og omsorgsvitenskap ved Høgskolen på Vestlandet, og forsker på søvn i ulike livsfaser.  Hun bekrefter det mange godt voksne nok har følt: At de sov bedre i yngre dager.  Men det finnes ting du kan gjøre for å forbedre den søvnen du fortsatt har.  Det kommer vi tilbake til. For å forstå forskjellen på lett og dyp søvn, forklarer Blytt at søvn deles inn i ulike stadier, kalt N1, N2, N3 og R. De ulike stadiene kan du lese om i faktaboksen. Den fasen hvor man sover aller dypest kalles N3, eller Deltasøvn.  – Akkurat den søvnen er sentral både for helsen vår og følelsen av velvære, sier Kjersti Marie Blytt.  Hun utdyper: – Den dype søvnen er viktig for hukommelse og læring. Den er også viktig for hjerte og karsystemet, metabolismen og immunforsvaret. I tillegg svekker det livskvaliteten, hvordan du føler deg totalt sett, hvis du ikke får nok dyp søvn. Den viktigste søvnen På nettsiden til Nasjonalt senter for søvnmedisin, (SOVno) skriver leder og professor Bjørn Bjorvatn at N3 – altså den dypeste søvnen – regnes som den viktigste søvnen for å bli uthvilt og fungere bra neste dag. Men denne blir det altså mindre av når vi blir eldre.  – Den reduseres gradvis gjennom hele voksenlivet, kanskje spesielt fra 30 års alder. Mest dyp søvn sees hos barn og ungdom, sier han.  Bjørn Bjorvatn forklarer videre: – At barn har mer dyp søvn enn voksne er viktig fordi veksthormoner i stor grad skilles ut i dette søvnstadiet.  Voksne som sover 7 til 7,5 timer, har gjerne dyp søvn i en til to timer, mens barn gjerne kan ha mer enn to timer med dyp søvn. – Ved hvilken alder blir den dype søvnen vanligvis helt borte? – Det går det ikke an å svare på. Mange eldre har noe dyp søvn gjennom hele livet, men hos enkelte ser vi lite og kanskje ingen dyp søvn, sier han.  Bjorvatn påpeker at det riktignok ikke gjøres mange undersøkelser av søvndybden hos friske eldre. De fleste som testes med såkalte polysomnografiske undersøkelser der de ulike søvnfasene kartlegges nøyaktig, er pasienter som sliter med alvorlige søvnlidelser. «Hjernerens» mens vi sover VG har tidligere skrevet om norske forskere som har påvist at god søvn kan bremse demens. Professor og seksjonsoverlege Per Kristian Eide ved Rikshospitalet, var blant forskerne som oppdaget hvordan hjernen «vasker» seg selv ved å frakte ut avfallsstoffer når vi sover.  Med det såkalte glymfatiske system – populærvitenskapelig omtalt som «hjernerens» – skyller hjernevæsken ut slaggprodukter som avleirer seg i hjernen. – De mest kjente slaggproduktene i hjernen er amyloid og tau. En av hovedteoriene for hva som forårsaker Alzheimer er nettopp en opphopning av dette plakket som «hjernerensen» skyller ut, sier Per Kristian Eide.  Og hjernerensen – eller Det glymfatiske system – er mest aktiv når vi sover.  – Derfor er det viktig med søvn. Det å sove godt og nok er viktig for å ha en god hjernehelse, sier han.  Eide utdyper: – Vi har vist at søvn er viktig for hjernerens hos mennesket. En natt uten søvn reduserer hjernerensen både én og to dager etterpå. Kronisk redusert søvnkvalitet hos mennesker påvirker også hjernerensen, sier han. – Hvor viktig er det å komme inn i den dypeste søvnfasen – N3 – for å pleie den gode hjernehelsen?  – Vi tror at hjernerens er viktigst under den dypeste søvnfasen slik andre tidligere har vist hos dyr, sier han. Men legger til: – Likevel er nok ikke hjernerens hos mennesket noe som utelukkende skjer under dyp søvn da hjernerens har vist seg å være noe forskjellig hos mennesket. Vi forstår ikke dette fullt ut, men tror at menneskets hjernerens også skjer ved lettere søvn. God søvnhygiene – Hva kan vi gjøre for å få mest mulig ut av den lettere søvnen når den dypeste reduseres? Professor Bjørn Bjorvatn som leder Nasjonalt senter for søvnmedisin (SOVno), svarer dette: – God søvnhygiene. Det vil bidra til at søvnen bevares i mest mulig grad.  «God søvnhygiene» betyr å følge enkle retningslinjer for å oppnå god og effektiv søvn. Det brukes også som en del av behandlingen og forebyggingen av flere typer søvnforstyrrelser. – Siden den dype søvnen øker med lengden på våkenhetsperioden, er det viktig å være sammenhengende våken over flere timer.  – Kanskje vil mosjon også være viktig for dyp søvn, men her er forskningen noe sparsom, sier han. Sex for å sove Søvnforsker Kjersti Marie Blytt har også en liste over metoder som kan bedre den totale søvnen når den dype søvnen reduseres.  Dette er noen av hennes viktigste råd:  Når det gjelder det siste punktet, sex for å sove, er det selve orgasmen som gjør susen, ifølge Blytt.  – Da frigjøres hormoner som kan bidra til at du føler deg mer avslappet og rolig. Gjennom dette kan du oppleve å bli mer søvnig. Hun utdyper: – Forskning indikerer at seksuell aktivitet med orgasme gir noe kortere innsovningstid og forbedret søvn både hos kvinner og menn. Men søvn-utbyttet er nok noe større for menn enn for kvinner. For menn kan effekten også oppleves som noe større når de har sex sammen med en person fremfor ved masturbasjon. Og det å være seksuelt aktiv uten å få orgasme ser ut til å ha en mer negativ virking på menn sammenlignet med kvinner. Hvorvidt man er i fast forhold kan også påvirke søvn-effekten.  – Både kvinner og menn som er i fast forhold forteller om bedre søvn etter sex og orgasme. Men kvinner – i motsetning til menn – opplever ikke den samme effekten etter sex med noen de ikke er i fast forhold med, forklarer søvnforskeren. Gradvis mer A-menneske  I tillegg til at det blir mindre dyp søvn med alderen, opplever mange eldre også at de døgnrytmegulerende områdene i hjernen svekkes. Det gjør at mange blir gradvis mer A-mennesker. – Den vanligste døgnrytmeforstyrrelsen blant eldre er fremskyndet søvnfasesyndrom. Dette innebærer at hele søvnfasen er forskjøvet til et tidligere tidspunkt på døgnet enn normalt.  – Det trenger ikke å være problematisk å bli trøtt tidligere på kvelden og våkne tidligere neste morgen. Men hvis søvnen flytter seg til helt andre tidspunkt, slik at du sovner ved 20-tiden og er lys våken klokken fire, kan du gå glipp av mye, for eksempel sosiale sammenkomster, sier Blytt.  Det går an å få behandling for å justere søvnperioden til tider som passer bedre med døgnrytmen til mennesker rundt deg.  Det gjøres ofte med lysbehandling. da sitter pasienten foran et apparat med intenst lys en periode på kveldstid.  Søvntid De fleste voksne sover i gjennomsnitt rundt 7 til 7,5 timer i døgnet.  – Men søvnbehovet vårt er ulikt, og vi kjenner selv best hva vi trenger for å føle oss uthvilt. Det finnes «kortsovere» som kan fungere godt med under seks timers søvn, og «langsovere» som må ha over ni timer for å fungere best mulig, sier søvnforsker Kjersti Marie Blytt. Hun mener at alle bør prioritere å tilstrebe god og tilstrekkelig søvn så sant det er mulig å tilrettelegge livet på en måte som gir rom for dette.  – Da kan du redusere sannsynligheten for en rekke sykdommer og gjerne få det bedre med seg selv og andre, sier hun.  Men professor Bjørn Bjorvatn har et poeng til slutt:  – Husk at selv om den dype søvnen gradvis reduseres med årene, så fungerer jo eldre likevel. Så det er ingen grunn til å svartmale alt.  Vil du lese mer om helse og trening? VGs magasin Helse består av 100 sider om kroppen, formen og hodet – og kan kjøpes i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: Eldre mennesker har mindre dyp søvn (N3), noe som kan redusere hukommelse, læring og velvære, ifølge søvnforsker Kjersti Marie Blytt

Summary: Dyp søvn er også viktig for hjernehelsen og fjerning av avfallsstoffer, som kan forebygge demens

Summary: Mosjon og god søvnhygiene kan bidra til bedre søvnkvalitet og lengre perioder med dyp søvn

Summary: Seksuell aktivitet med orgasme hos både menn og kvinner kan forkorte innsovningstid og forbedre søvnen