Nyopererte Weronica sjokkert av renholdet på sykehus: – Bakteriebombe

Sykehuspasient Weronica Jacobsen ble overrasket over hvordan baderommet så ut på Drammen sykehus. – Verste jeg har sett.  Natt til onsdag forrige uke ble Weronica Jacobsen hasteoperert for tarmslyng på Drammen sykehus. Hun ble sjokkert da hun åpnet baderomsdøren på firemannsrommet, og endte opp med å bruke sokker da hun skulle dusje.  – Når du er nyoperert så må du ha deg en dusj. Men jeg klarte nesten ikke å gå inn der, så jeg tok på meg sokker og la et håndkle på gulvet, sier hun til VG.  Jacobsen delte frustrasjonen med mannen sin, som med en gang tok opp videokamera for å filme forholdene. Videoen viser blant annet et skittent sluk, og et flekkete dusjforheng. Jacobsen mener det var mugg de fant på badet.  – Mannen min er byggmester, og dette kan han alt om. Han sa at det var skadelig, forteller Jacobsen.  Drammens Tidende omtalte saken først.  Hun forteller at hun var utslitt og lei, etter at hun skal ha sagt ifra til sykehusets rengjøringstjeneste som ikke tok tak i saken.  Hun forteller at de som har ansvar for rengjøring svarte med at det kun var rens av toalett den aktuelle dagen.  Ledelsen ved Kirurgisk avdeling var ikke kjent med klagen fra pårørende om mangelfull rengjøring, ifølge Vestre Viken.  Paret er aktive motorsyklister, reiser mye og mener selv at de ikke har høye krav.  – Vi er veldig primitive. Så dette handler ikke om å være «fisefine». Det handler om sikkerhet for liv, og dette var en bakteriebombe. Det er det verste jeg har sett. Nå frykter Jacobsen at det ikke kun er på avdelingen hun selv lå på som preges av dårlig renhold.  – Når det ser sånn ut på den avdelingen, så må det se sånn ut på andre avdelinger også. Det vil jeg nekte å tro at det ikke gjør, sier hun, og legger til at hun er frustrert på vegne av andre pasienter.  – Klinikk Drammen sykehus og Klinikk for intern service vil på det sterkeste beklage at vedlikeholdet og renholdet har vært så vidt mangelfullt som bildene viser, sier direktør i Klinikk for intern service, Kristin Fagerhaug, til VG.  Hun forteller at Drammen sykehus dessverre har en gammel bygningsmasse, der kun nødvendig vedlikehold prioriteres i påvente av innflytting i det nye sykehuset på Brakerøya i 2025.  – Det er uansett vårt ansvar at pasientene ikke opplever slike forhold som bildene viser.  Fagerhaug opplyser at Klinikk for intern service nå har startet en gjennomgang av rutinene for renhold og vedlikehold for å hindre at lignende situasjoner oppstår.  – Vi gjennomgår blant annet rutinene for skifte av dusjforheng, rensing av sluk og generelt renhold for å unngå svartsopp. Forbedret renhold er nå utført på den aktuelle sengeposten, og dusjforhengene er skiftet der det er nødvendig.

Summary: Weronica Jacobsen ble hasteoperert for tarmslyng på Drammen sykehus.

Summary: Hun forteller om skrekkelig dårlig renhold på badet på firemannsrommet der hun lå.

Summary: Jacobsen mener det var mugg på badet og frykter for dårlig renhold på andre avdelinger.

Summary: Klinikk for intern service har nå startet en gjennomgang av rutinene for renhold og vedlikehold for å hindre at lignende situasjoner oppstår.


Lavere fast enn flytende rente: Bør jeg binde nå?

Altfor få i Norge har lån med fastrente, mener professor. Nå er fastrenten på boliglånet tidvis lavere enn flytende rente.  – Det som skjer nå er en ganske uvanlig situasjon for forbrukere, sier fagdirektør Jorge Jensen i Forbrukerrådet. Han påpeker at vi lenge har hatt så lav rente at de økte kostnadene på et lån med fast rente har fungert som en slags «forsikringspremie» mot renteoppgang.  Den uvanlige situasjonen nå er at flere banker tilbyr fastrente på boliglånet som er lavere enn den flytende renten.  – Når fastrentelånene er priset lavere enn lånene med de flytende rentene, henger det sammen med at bankene tror at rentenivået på sikt vil justeres ned. Men det er jo ingen som vet om det er en riktig eller feil antagelse.  – Dette gjelder spesielt for fastrentelånene med lang bindingstid. Mye kan skje på 10 år, sier Jensen. Nordmenn på europatoppen i flytende rente  Nordmenn skiller seg ut fra de fleste andre europeiske land ved at nesten alle har flytende rente på boliglånet. Ifølge Statistisk sentralbyrå har 94 prosent av norske boliglån flytende rente. – Når vi snakker med andre forbrukerorganisasjoner i Europa, så blir de gjerne forbauset over hvor stor andel av husholdningene som har flytende renter. For dem oppleves det som uansvarlig, sier Jensen. I mai 2020 ble forbrukere tilbudt fastrentelån til under 2 prosent. Lite visste bankene eller kundene da at flytende rente på boliglån tre år senere skulle ligge rundt 5 prosent.  I dag er tilbudene på fastrente ganske annerledes. Et kjapt søk for et boliglån på 3,5 millioner, for en bolig som er verdt 4,7 millioner og med løpetid på 25 år, gir følgende pristilbud på fastrenter: Professor ved Norges Handelshøyskole, Ola Honningdal Grytten, forteller at nordmenn har tradisjon for flytende rente fordi det oftest gir den laveste renten. – Fastrente gir som oftest høyere rente enn flytende, men man garderer seg da mot uforutsett stigning i renter i og med at man beholder samme renten selv om markedsrentene stiger. Fastrentelån kan derfor være en fordel for de som har behov for å vite hvor mye de skal betale fremover.  – Samtidig kan det være en ulempe om man vil betale ned ekstra på et fastrentelån, siden det ofte kan medføre at man må betale påtenkte renter. Disse vil ikke påløpe ved nedbetaling av lån med flytende rente, forteller Grytten. Dersom man trenger forutsigbarhet, å vite hva man skal betale ned på et lån, er fastrente et godt alternativ, mener Grytten.  Altfor få i Norge har fastrentelån, mener han.  – Det viktigste er at man må vite hva man har råd til å betale i renter og avdrag de neste årene. Da kan man gardere seg mot rentesjokk ved fastrenteavtale. I tillegg bør man prøve å forsikre seg om at avtalen ikke vil gi mye høyere renter enn andre lån fremover. – Er det andre gode grunner til fastrente enn bare forutsigbarhet? – I visse perioder kan det lønne seg, men det ville jeg ikke spekulert i. Sannsynligheten for at man ikke treffer er betydelig. For norsk økonomi er det en fordel at flere tar opp fastrentelån. Det vil gi mindre svingninger i disponibel kjøpekraft. – Det er viktig å huske at fastrente ikke er et spekulasjonsprodukt, men noe du bør benytte deg av om du ser at det gir en bedre hverdag og bedre nattesøvn, sier forbrukerøkonom i Storebrand, Cecilie Tvetenstrand. Hun forteller at for to-tre år siden kunne hun si at nå er det historisk lav rente, og har du høyt lån i forhold til inntekt bør du vurdere å binde renten. – Nå har derimot situasjonen endret seg. Rentene har økt til mer normale nivåer igjen. Forskjellen fra sist renten var så høy, er at flere nå har store lån, i tillegg til at alt annet har blitt dyrere. Dermed smerter hver renteøkning mer.  Hun utdyper:  – Hvor mye renteøkningene preger økonomien din kan være en pekepinn på hva du bør gjøre med renten på lånet ditt. En boliglånsrente på 5,5 prosent er ikke usannsynlig i nærmeste fremtid. Hvis du ser du vil slite med så høy rente, kan det være fornuftig å binde renten. Et mulig alternativ er å rett og slett vurdere en kombinasjon av fast og flytende rente, råder Tvetenstrand. – En god løsning kan også være å binde renten på deler av lånet. Det er viktig å vite at når du binder renten, låser du deg til avtalen som gjøres. Da kan du ikke be om avdragsfrihet en periode om du skulle ha behov for det, ei heller kan du betale inn ekstra på boliglånet om du ønsker det.  – Hvis du binder renten på halve lånet ditt kan du sikre deg mot økte utgifter, du «taper» ikke for mye om renten går ned igjen, og du har fleksibilitet på en del av lånet ved behov.  Jorge Jensen i Forbrukerrådet sier at de på generelt grunnlag anbefaler fastrente for personer som har en stram økonomi og som er avhengig av forutsigbarhet.  – Dersom du merker at det kniper økonomien, så kan et fastrentelån tilføre mer stabilitet i økonomien. Man får kontroll på utgiftene og slipper å bekymre seg for det som normalt er den største utgiften i husholdningsøkonomien. Han er derimot åpen på at det ikke nødvendigvis er penger å spare eller tjene.  – Selv om forholdet mellom fastrentelånene og lånene med flytende renter nå er uvanlig for folk flest, så endrer ikke det vurderingen av fastrente versus flytende rente i Forbrukerrådet. Velger du fastrentelån, så får du forutsigbarhet og en mer stabil økonomi. Om det lønner seg eller ikke i det lange løp, det vet vi ikke, sier han. I likhet med Tvetenstrand trekker han frem muligheten for å låse deler av lånet på fastrente.  – Det er mulig å omgjøre deler av boliglånet til fastrentelån, og man kan velge mellom ulik varighet på binding. Da sprer man risikoen med å binde renten litt. Men igjen ingen kan egentlig vite om det vil være økonomisk lønnsomt i det lange løp, sier Jensen. Vil du lese flere gode saker om privatøkonomi? Få mer informasjon om abonnement på Dine Pengers magasin her eller kjøp magasinet i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: Flere banker tilbyr nå fastrente på boliglån som er lavere enn den flytende renten

Summary: Dette er uvanlig, og det skjer fordi bankene tror at rentenivået på sikt vil justeres ned

Summary: 94 % av norske boliglån har flytende rente, noe som skiller Norge fra andre europeiske land

Summary: Fastrente gir mer forutsigbarhet og stabilitet i økonomien, men det er usikkert om det lønner seg økonomisk på lang sikt

Summary: Eksperter anbefaler å vurdere å binde deler av lånet på fastrente for å spre risikoen


Forhandlingsdrama i Sandnes: – Mildt sagt sjokkert

Makten i Sandnes ble revet ut av hendene til Ap, KrF og Venstre torsdag kveld. Avtroppende ordfører mener Høyre har drevet et uverdig dobbeltspill. For timer etter at disse partiene var i gang med å signere en avtale, ble det klart at Frp og Høyre danner flertall i Sandnes: Kenny Rettore (H) blir ordfører, Kristoffer Birkedal (Frp) blir varaordfører. Det slo ned som en bombe. – Jeg ble mildt sagt sjokkert, sier Venstres gruppeleder Julian Osorio til VG. Hele torsdagen hadde Høyre brukt sammen med Ap, KrF og Venstre. Etter lange forhandlinger ble en fire siders avtale signert – uten Høyres underskrift.  Men Høyre-toppene fikk ikke avtalen godkjent av sin nye bystyregruppe.  Stavanger Aftenblad skrev om saken først.  Det skjer ikke. For noen timer senere, sent torsdag kveld, kunngjorde Høyre at de går til Frp. – Her har Høyre ridd flere hester, det er et tillitsbrudd i alle retninger. De har vært inne og snakket med hverandre parallelt hele veien. – Litt som å si at man er eksklusiv, og så har man datet flere på samme tid? – Ja, det er egentlig sånn det oppleves. Rett og slett. Bare at dette er ganske mye verre, for det handler om å ta ansvar og sette ned et styringsdyktig flertall for en hel by. – Hva burde de sagt? At de sonderer med flere?  – Ja, i det aller minste. Vi lager ikke avtaler på bakrommet der vi fører folk bak lyset. Det er en ganske ubehagelig opplevelse, sier Osorio. Også KrF reagerte med sjokk. Frp: Merkelige dager VG har ikke lyktes med å få tak i påtroppende Høyreordfører Kenny Rettore. Men påtroppende varaordfører Kristoffer Birkedal (Frp) tok telefonen.  – Det har vært noe merkelige dager i Sandnes-politikken, det er det ingen tvil om, erkjenner Birkedal overfor VG. Valgnatten signerte Frp en avtale med Høyre-topper om at Pål Morten Borgli (Frp) skulle bli ordfører. Onsdag torpederte Høyres kommunestyregruppe avtalen. Kort etter avviste Frps gruppe et alternativ der Kenny Rettore (H) skulle bli ordfører. – Det var skapt et inntrykk av at Frp ville gå i opposisjon? – Det var ikke noe vi selv ville. Vi har sagt at det er blåblått som gjelder. Vi har ikke gjort krumspring og sagt vi vil samarbeide med andre enn Høyre, sier Birkedal. Nettopp det har Frp lenge gjort i Sandnes: Byen har vært styrt av en koalisjon med Ap, Frp, Senterpartiet, SV, Rødt og Folkeaksjonen nei til mer bompenger. Ap har hatt ordføreren, Frp varaordføreren de siste fire årene.  – Vi har samarbeidet godt med Ap i 12 år. Men når byen er blitt så blå, måtte vi prøve med Høyre. Vi tror ikke at vi må inngå så mange kompromisser nå. – Dere gikk fra å være rasende på Høyre da de trakk seg fra avtalen om at Frp skulle få ordføreren til å bli bestevenner? – Det kan du gjerne si. Det er sånn i politikken at du må gå videre og se fremover. Om vi dveler ved fortiden, får vi ikke gjennomført noen ting. Etter at Frp torsdag fikk ryggdekning blant sine egne lokalt, oversendte partiet et tilbud til Høyre om at Rettore likevel kunne bli ordfører og Birkedal varaordfører. – Vi fikk positiv tilbakemelding ganske fort, sier Birkedal. Da Høyre-Frp-alliansen torsdag kveld ble kunngjort, satt Ap, KrF og Venstre tilbake med sure miner: De hadde signert en avtale om å styre sammen med Høyre. – Tror du krumspringene etter valget skaper politikerforakt? – Jeg har forståelse for at de siste dagene kan ha svekket tilliten. Men jeg håper vi kan gjenreise tilliten med god politikk de neste fire årene, sier Birkedal. – Dobbeltspill De siste fire årene har det vært en uvanlig koalisjon i Sandnes: Ap har styrt sammen med Frp, Senterpartiet, SV, Rødt og Folkeaksjonen nei til mer bompenger. Ordfører i Sandnes Stanley Wirak (Ap) ler av VGs spørsmål om han er sur i dag. – Nei da, men jeg er forundret. Det er dette dobbeltspillet Høyre kjører. Det er uverdig. Wirak sikter til at Ap, Venstre og KrF forhandlet frem en avtale med Høyre om å styre byen, etter at Høyre hadde forkastet en avtale med Frp. – Så får vi bare høre at nei da, nå skal de tilbake til Frp igjen. Det er litt underlig.  Wirak sier det er vanlig å ha fullmakter når man går inn i forhandlinger. Det var Høyres nye bystyregruppe som sa nei til Ap, Venstre og KrF. – Vi må kunne stole på hverandre. Du kan ikke forhandle med to parter samtidig og bruke den ene som rundingsbøye for å oppnå noe hos den andre. – Kan kuvendingene skape politikerforakt? – Jeg tror det. Folk er «øvegidde» og rister på hodet. – Hva tenker du om at Frp går over til høyresiden? – Det er for så vidt helt greit, om de bare hadde spilt et rent spill, sier Wirak. – Ikke noe særlig Frp – som nå får varaordføreren under Høyres ledelse – har hatt samme posisjon under Ap-ordfører Wirak de siste årene. – Vi hadde en avtale med Frp om at de ikke skulle snakke med andre før vi hadde sortert om det var grunnlag for å kjøre videre, sier Wirak. Han sier at de valgnatten avtalte å møtes neste dag. – Så skriver Frp i løpet av natten en avtale med Høyre, som Høyre etterpå går fra. Det var ikke noe særlig, sier ordføreren som nå blir pensjonist. Storby-drama Det er ikke bare i Sandnes det har vært høy temperatur på forhandlingene:

Summary: Forhandlingene mellom Høyre, Arbeiderpartiet Kristelig Folkeparti og Venstre i Sandnes kollapset torsdag kveld.

Summary: Like etter ble det kunngjort at Høyre og Fremskrittspartiet danner flertall i byen. Kenny Rettore (H) blir ordfører, Kristoffer Birkedal (Frp) varaordfører.

Summary: Julian Osorio i Venstre beskylder Høyre for å ha brutt tilliten ved å forhandle parallelt med flere partier.

Summary: Avtroppende ordfører Stanley Wirak (Ap) beskylder Høyre for et uverdig dobbeltspill. KrF har også reagert sterkt på nyheten.

Summary: Birkedal fra Frp erkjenner at det har vært "noen merkelige dager i Sandnes-politikken", men håper at tilliten kan gjenopprettes de neste fire årene.


Omstridt gruppe gir fem nye millioner til Frp

Nøyaktig hvem som står bak milliongavene til Fremskrittspartiet, er imidlertid hemmelig.  Dermed har partiet fått totalt ti millioner kroner fra «Aksjon for borgerlig valgseier» så langt i år. Ifølge den statlige oversikten for partifinansiering mottok nemlig Frp fem millioner kroner fra gruppen også 10. juli i år. Pengene er mottatt av «et økende antall støttespillere», opplyser gruppen i en pressemelding torsdag ettermiddag.  Den nye donasjonen er foreløpig ikke oppført i registeret for partifinansiering. Gruppen er omstridt fordi den nekter å offentliggjøre personene bak pengegavene. «Aksjon for borgerlig valgseier» har tidligere blitt kritisert for å omgå partiloven. – Forsøk på å mistenkeliggjøre oss Talsperson Ole Gunnar Hauso sier at gruppens intensjon er å bidra til opplysningen av «god politikk for finansieringen av fellesskapet». – Støtten er en anerkjennelse av aksjonen og arbeidet vi gjør for å sikre fremtiden til kommende generasjoner, sier han i pressemeldingen. VG har kontaktet Hauso torsdag. – Hvorfor offentliggjør dere ikke navnene? – Vår aksjon har fokus på de større spørsmålene, sier han. – Hvorfor offentliggjør dere ikke navnene? – Vi vil snakke politikk, og ikke det ensidige fokuset på våre givere. Hauso avfeier kritikken om donasjonspraksisen: – Dette er forsøk på å mistenkeliggjøre oss. Vi er ikke hemmelige. – Men dere vil ikke si hvem som gir penger? – Vi vil ikke gi ut slik intern informasjon, som heller ikke LO gjør. I pressemeldingen peker gruppen på at LO ikke oppgir navnene på sine medlemmer. – Venstresiden har siden 2017 mottatt 113,5 millioner kroner mer i økonomisk støtte sammenlignet med de borgerlige partiene, skriver de. Morten Garman er forretningsfører for «Aksjon for borgerlig valgseier». Han forklarer at midlene gruppen mottar, ikke er øremerket et spesifikt parti eller betingelser utover gruppens formål. Kun Frp takker ja VG har tidligere omtalt aksjonsgruppens kontroversielle praksis.  I 2021 endte Høyre, Venstre og Krf opp med å tilbakebetale 250.000 kroner hver fra «Aksjon for borgerlig valgseier». Frp derimot, beholdt en donasjon tilsvarende samme sum. Partiet er fremdeles det eneste partiet som takker ja til gruppens donasjoner. Generalsekretær og stabssjef Finn Egil Holm kommenterer donasjonen slik: – Vi er glade for dette som bidrar til å utjevne noe av den økonomiske forskjellen mellom rødgrønt samrøre og ikke-sosialistiske partier, skriver han i en e-post til VG. Han sier samtidig at det eksisterer et «omfattende samrøre» og «bytteforhold» mellom LO og Ap. – Det handler om møte-, tale-, forslags- og stemmerett i partiets organer og verv som følge av representasjon. Så kommer pengene den andre veien. – Vi er derfor takknemlig for alle bidrag som er i tråd med valgloven, slik dette bidraget også vil være. Det gjør at også vi kan kommunisere vårt budskap om mer frihet for enkeltmennesket, skriver Holm. LO: – Hva har Listhaug å skjule? André Nerheim, leder for politikk og samfunnskontakt i LO, reagerer på uttalelsene fra Frp og aksjonsgruppen. – Det er ekstremt fascinerende hvordan Frp prøver å tåkelegge den suspekte milliongaven fra «Aksjon for borgerlig valgseier», sier han til VG. Han stiller samtidig spørsmål til hemmeligholdet rundt giverne. – Hvem vet hvor pengene kommer fra? Er det fra kriminelle miljøer, hemmelige losjer eller utenlandske interesser i Norge? Nerheim mener gruppens praksis ikke kan sammenlignes med LO og venstresiden. – Når LO støtter politiske parti er det etter åpne prosesser i våre demokratisk valgte organ. Her er det ikke noe hemmelighold og pengene kommer fra kontingenten. Det er noe helt annet å motta 10 millioner kroner fra totalt anonyme givere. Han fortsetter: – Jeg skjønner virkelig ikke hvorfor Frp ikke bare kan fortelle hvem disse folka er. Hva har Listhaug å skjule?

Summary: Fremskrittspartiet (Frp) har mottatt ytterligere fem millioner kroner fra «Aksjon for borgerlig valgseier». Totalt har de fått ti millioner kroner så langt i år.

Summary: Gruppen er omstridt fordi den nekter å offentliggjøre personene bak pengegavene. Kritikerne mener den omgår partiloven.

Summary: Generalsekretær og stabssjef for Frp, Finn Egil Holm, er takknemlig for bidraget.


Hizbollah-leder taler etter drapene på Hamas-topper: – Vi vil aldri forlate våpnene

I en tale onsdag fordømte Hizbollah-leder Hasan Nasrallah (63) gravplass-angrepet i Iran og roste houthiene for angrep i Rødehavet. – Israels image som et demokrati har falt humant, moralsk og juridisk, sa Nashrallah i talen, skriver Al Jazeera. Han uttalte videre at 7. oktober-angrepet «har svekket Israel» og fremhevet nyere meningsmålinger som viser at unge amerikanere støtter palestinerne. – Dette vil ha en stor effekt på konflikten, uttalte Nasrallah. Talen kommer dagen etter at Hamas-nestleder Saleh al-Arouri og to andre Hamas-topper ble drept i et angrep i Beirut tirsdag 2. januar. Onsdag 3. januar ble i tillegg minst 103 mennesker drept i eksplosjoner nær en gravlund i Kerman i Iran.  Angrepet skjedde da det ble avholdt en minneseremoni for Quassam Soleimani, den tidligere lederen av Revolusjonsgardens elitestyrke, som ble drept i et amerikansk droneangrep i Irak i januar 2020. Årsaken til eksplosjonene er ikke kjent, men også dette angrepet øker det eskalerende spenningsnivået i Midtøsten. Politiske eksperter forventer at han skal adressere begge angrepene, skriver The Washington Post.  Israel som hovedfiende Den forventningen levde Hizbollah-lederen opp til: Nasrallah kalte Beirut-angrepet tirsdag for «en stor, farlig kriminell handling som vi ikke kan la forbigå i stillhet», skriver Reuters. Hizbollah og Hamas har historisk begge hatt Israel som sin hovedfiende, men med ulikt utgangspunkt: Hezbollah-bevegelsen identifiserer seg som sjiamuslimsk, mens Hamas hovedsakelig har sunnimuslimer som medlemmer. Berømmet angrep i Rødehavet I talen onsdag omtalte Hizbollah-lederen Quassam Soleimani, som en «martyrleder». At nettopp Soleimani blir nevnt, indikerer at Hizbollah-lederen fordømmer angrepet i Kerman.  – Vi vil aldri forlate våpnene, sa Nasrallah i talen. Han gikk så videre til å uttrykke kondolanser og gratulasjoner til de døde i angrepet, som Nasrallah omtalte som martyrer. Han fordømte også angrepene mer direkte og hevdet at martyrenes død vil gagne Midtøsten. – Deres ofre og deres tålmodighet vil kun resultere i en stor og velsignet og prisverdig fremgang som vil gagne Palestina, Libanon, Syria, Irak, Jemen og Iran og hele regionen eller nasjonen, sa Nasrallah videre. Han uttrykket støtte til «motstandsbevegelser i regionen og til statene i motstandsaksen». Nasrallah berømmet videre houthiene for å ha angrepet skip i Rødehavet. Hizbollah-sjefen ramset opp skritt tatt av grupper over hele regionen mot Israel, men han roste spesielt houthiene for å ha angrepet Israel-tilknyttede fartøyer i Rødehavet. –Det kvalitative, effektive, store skrittet skjedde i Rødehavet, sa Nasrallah. Tok til motmæle USA, Storbritannia og elleve andre land gikk ut med en felles erklæring etter Hizbollah-lederens tale. Der fordømte de angrepene i Rødehavet: – Vi ber om umiddelbar avslutning av ulovlige houthiangrep mot kommersielle fartøyer i Rødehavet og ulovlig tilbakeholding av fartøy og mannskap, sier landene i uttalelsen. Onsdag kveld fordømmer EU eksplosjonene i Iran og kaller dem en terrorhandling, skriver NTB. – EU fordømmer på det aller sterkeste dagens bombeangrep i byen Kerman i Iran og uttrykker solidaritet med det iranske folk, heter det i en uttalelse fra en talsperson ved kontoret til EUs utenrikssjef Josep Borrell.  – Denne terrorhandlingen har ført til et sjokkerende antall sivile døde og sårede. Barth Eide frykter fordriving av palestinere Drapet på Hamas-lederne i Beirut er bekreftet av Hamas, ifølge nyhetsbyrået Reuters. Angrepet øker sjansen for storkrig, uttalte seniorforsker Jørgen Jensehaugen i et intervju med VG etter angrepet. Også utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) er bekymret for en mulig eskalering i Midtøsten.  Han reagerer også kraftig på uttalelser fra israelske regjeringsmedlemmer om å bosette palestinere utenfor Gaza og gjenetablere israelske bosetninger på Gazastripen. Dette vil i praksis være en fordriving av palestinere fra Gaza. – Dersom Israel gjorde dette, ville det vært en åpenbar forbrytelse mot menneskeheten, sa utenriksministeren i Stortinget onsdag formiddag.

Summary: Hizbollah-leder Hasan Nasrallah fordømmer gravplass-angrepet i Iran under en tale onsdag 3. januar 2024.

Summary: Nasrallah kaller angrepet i Beirut for en «farlig kriminell handling». Angrepet skjedde under minneseremoni for tidligere iransk militærleder som ble drept i 2020.

Summary: Hizbollah-lederen roser i talen houthier for angrep mot israelskregistrerte skip i Rødehavet.

Summary: Storbritannia og elleve andre land fordømmer angrepene i Rødehavet.


Russisk reaksjon på nordkoreanske missiler: – Vi bruker alle nødvendige midler

USA hevder at Vladimir Putin og Russland har brukt raketter fra Kim Jong-uns Nord-Korea i angrep på Ukraina. Nå kommer den første russiske reaksjonen. – Nord-Korea, med politisk dekning fra Russland og Kina, ønsker å doble sin ulovlige våpenaktivitet i 2024, skriver Wall Street Journal. Denne uken besøkte Kim Jong-un en våpenfabrikk, og ifølge nyhetsbyrået Yonhap snakket han om å utvide produksjonskapasiteten for ulike våpen. Og en del av det skal altså til Russland: Moskva har ikke kommentert påstandene offisielt, men derimot har en av de mest kjente propagandastemmene for krigen i Ukraina, militærbloggeren og krigskorrespondenten Aleksandr Kots, uttrykt seg på en måte som tyder på at amerikanerne har rett i sine antakelser.  På Telegram skriver Aleksandr Kots at han ikke skjønner hvorfor denne nyheten får så stor oppmerksomhet i Vesten og mener at den russiske reaksjonen må bli: – Et pokeransikt og et uforpliktende «Vi bruker alle nødvendige krefter og midler, i henhold til planen for den militære spesialoperasjonen». President Vladimir Putin kaller konsekvent krigen i Ukraina for en «militær spesialoperasjon». Kots mener at «det var ikke Russland som startet denne militærhandelen». – Når mer enn 50 land sender våpen til Ukraina, er det ikke så vanskelig å si at Pyongyang har overlevert et eller annet til Moskva. – Men gjør vi noe ulovlig etter russisk lovgivning? Nei. Vi er ikke forpliktet til å bekrefte eller avkrefte noe, skriver Kots på Telegram. Britiske myndigheter derimot raser mot det nære militære samarbeidet mellom Russland og Nord-Korea. Forsvarsminister Grant Shapps fastslår at Nord-Korea vil betale en «høy pris» for å støtte Russland, melder Politico. – Verden har snudd ryggen til Russland, og tvunget Putin til ydmykelsen ved å gå sammen med Nord-Korea for å holde sin ulovlige invasjon i gang. Russland bryter på denne måten flere resolusjoner i Sikkerhetsrådet og har satt sikkerheten i fare. Dette må stoppe nå! Bruken av nordkoreanske våpen er «symptomatisk for Russlands isolasjon på verdensscenen og et tegn på deres desperasjon», mener den britiske forsvarsministeren.

Summary: USA og Ukraina hevder Russland har brukt nordkoreanske raketter i angrep på Ukraina.

Summary: Kim Jong-un ønsker å doble sin ulovlige våpenaktivitet i 2024.

Summary: Den Kreml-tro russiske militærbloggeren Aleksandr Kots mener at Russland ikke trenger å bekrefte eller avkrefte noe.

Summary: Britiske myndigheter raser mot det nære militære samarbeidet mellom Russland og Nord-Korea.

Summary: Nord-Korea vil betale en «høy pris» for å støtte Russland, ifølge britisk forsvarsminister Grant Shapps.


Etter 16 år med motbør er det omsider grønt lys. Det skjedde i bystyrets aller siste møte

Tolv ulike forslag på høring. Forfall og branner. Til slutt løsner det for den siste tomten i Kværnerbyen. I dag:  Et rufsete industriområde i Kværnerbyens øverste hjørne. Stolte industri-røtter går helt tilbake til 1853. Blant annet har Jøtul-ovner blitt støpt her. Etter hvert:  Men veien har vært lang og kronglete etter at Trym bolig kjøpte eiendommen i Enebakkveien 69 i 2007.  – Prosessen har vært ekstremt krevende, konstaterer prosjektutvikler Diana van der Meer.  Og hun overdriver ikke. Tolv ulike alternativer Det har gått 16 år siden første planinitiativ ble sendt kommunen. Både Byantikvaren og Plan- og bygningsetaten (PBE) laget egne forslag. Ifølge arkitekt Eivind Bing i Sweco arkitekter var PBEs så dårlig utredet at det strandet av seg selv.  – Mens vi har måttet utrede nærmest alt mulig, sukker han. Det har vært svært mange ulike ønsker og interesser. Totalt har tolv ulike alternativer vært på høring. Tre av dem har dreid seg om åpning av Alna-elven – som har vært en nøtt hele veien. – Det har vært mye usikkerhet rundt beste løsning for elven, bekrefter van der Meer. Nå blir den hentet opp fra dypet – men må tilbake i kulvert før den når fjorden. Forfalt i 16 år I tillegg har det vært mye og langtrukken debatt om graden av bevaring av de gamle bygningene fra Kværner Brug og viktig industrihistorie. Byantikvaren har fremmet et eget forslag, der flere bygninger blir bevart. – Men nå har bygningene forfalt i 16 år, konstaterer van der Meer.  Eieren har sørget for vakthold og gjerder og prøvd å holde takene tette. Men en rekke branner og mye tagging har satt sitt preg. Og takene har vært et yndet oppholdssted for ungdom.  Applaus i bystyret Men onsdag, i det sittende bystyrets aller siste møte, ble altså planen dunket gjennom. Nærmest til unison applaus. – Det blir mange gode boliger og en forlengelse av Svartdalsparken. Og vi rydder opp i et område som har ligget brakk i lang tid, sier Line Oma (Ap).  Hun har lang fartstid som lokalpolitiker i Gamle Oslo, og var spesielt glad for å kunne vedta planen på sitt aller siste bystyremøte. – Dette er et godt eksempel på hvordan vi må transformere byen. Gjøre det grønt og tilgjengelig for folk, sa hun. James Stove Lorentzen (H), leder i Byutviklingsutvalget, sluttet seg til. – En kjempesak og et av de beste prosjektene jeg har sett. Vi åpner elven, og parken vil få maksimale solforhold, sa han.  Men han mener også den illustrerer at vi bruker altfor lang tid på alternative planer.  Tid for feiring Når det blir byggestart og innflytting, tør ingen si i dag. Uansett ligger det an til feiring i Trondheim, der Trym bolig holder til. – Vi har ikke planlagt noe. Men det er klart vi skal feire. Det skjønte vi da vi hørte på Byutviklingsutvalgets behandling, sier prosjektleder van der Meer.  Så kan hun regne med at ting uansett fortsatt vil ta tid.

Summary: Trym bolig planlegger å utvikle et tidligere industriområde i Kværnerbyen. Det skal bli til 162 nye boliger, med åpning av Alnaelva og tilgang til Svartdalsparken.

Summary: Det har tatt lang tid. 12 ulike forlag har vært behandlet de siste 16 årene.

Summary: Prosjektet ble til slutt godkjent under bystyrets aller siste møte onsdag.


Ap-ordfører fronter skole-opprør i nord: – Vil være svært uheldig

Tromsø-ordfører Gunnar Wilhelmsen (Ap) ber egen regjering snu og droppe friskole-kutt som rammer Tromsø International School. Regjeringens forslag til kutt i tilskuddet til rundt 150 friskoler på 51 mill. årlig og 515 millioner kroner over fem år, har fyrt opp folk over hele landet. Nå er også Arbeiderpartiets egne opprørt over konsekvensene. – Regjeringens forslag vil ramme Tromsø International School (TRINT) med et reelt kutt på 5,5 millioner årlig, noe som vil tvinge skolen til nedleggelse i 2026, skriver Wilhelmsen i et brev til statsministeren, utenriksministeren og kunnskapsministeren. Brevet er underskrevet også av blant andre rektor ved Universitetet i Tromsø, Dag Rune Olsen og styreleder Trygve Tofte i TRINT. En fremtidig nedleggelse vil ramme i alt 171 elever fra i alt 44 nasjoner, heter det i brevet. Sentral rolle i nord Ap-ordfører Wilhelmsen og brevskriverne peker på Tromsø sin viktige rolle i nord, og en internasjonal skole som er avgjørende for å trekke nødvendig kompetanse fra andre land.  Det vises spesifikt til USAs nyåpnede diplomatiske representasjon og Tromsøs betydning som internasjonalt knutepunkt i Arktis. – Jeg er kjent med at ansatte i dette miljøet har barn på denne skolen, sier Wilhelmsen til VG. Han understreker at han kjemper først og fremst for å unngå kutt ved den internasjonale skolen i Tromsø. – Noen av kuttene kan jeg støtte. For det skal ikke være slik at noen friskoler har bedre økonomiske rammevilkår enn den offentlige skolen. Jeg ser for meg at denne støtten underlegges en mer individuell vurdering, sier Tromsø-ordføreren. – Nedleggelse av TRINT vil i verste fall føre til problemer med rekruttering og at ressurspersoner søker seg til steder med mer konkurransedyktige betingelser. Dette vil være svært uheldig i en tid der Tromsøs rolle i nordområdepolitikken er avgjørende, avslutter Gunnar Wilhelmsen og brevskriverne. De ber om en dialog med regjeringen om saken for å hindre at skolen nedlegges. Liten støtte til kuttforslaget Reaksjonen fra Tromsø er én av en rekke kritiske bemerkninger til kuttforslaget som ble fremmet av tidligere kunnskapsminister Tonje Brenna (Ap) i regjeringens statsbudsjett for 2024.  I går kom det også frem at regjeringens støtteparti, SV, er kritiske til kuttforslaget. Og i tillegg kom det frem at friskolene ikke var informert om kuttforslagene på forhånd – som det ble fremstilt av Kunnskapsdepartementet. VG er kjent med at Brennas arvtager som kunnskapsminister, Kari Nessa Nordtun (Ap) er i ferd med å sette seg inn i saken – og lytter til innvendingene mot kutt.  – Jeg er glad for at hun vil lytte til oss i denne viktige saken, sier Gunnar Wilhelmsen til VG. Nordtun har selv bakgrunn som ordfører i Stavanger de siste fire årene, og er blant annet kjent med lignende problemstillinger fra oljebyen som Tromsø-ordfører Gunnar Wilhelmsen fremfører i brevet.

Summary: Tromsø-ordfører Gunnar Wilhelmsen (Ap) ber regjeringen droppe kutt i friskole-tilskuddet, noe som vil ramme Tromsø International School (TRINT).

Summary: Regjeringens forslag innebærer kutt på 515 millioner kroner til ca. 150 friskoler over fem år.

Summary: Kuttet vil tvinge TRINT til nedleggelse i 2026 og ramme 171 elever fra 44 nasjoner, advares det i et brev fra Wilhelmsen og brevskriverne fra Universitetet i Tromsø, næringslivet i byen og TRINTs styreleder.

Summary: Ap-ordføreren og brevskriverne mener TRINT er viktig for å tiltrekke internasjonal kompetanse og at nedleggelse vil påvirke rekruttering negativt.


Per-Willy Amundsen trekker seg som komitéleder

Frps Per-Willy Amundsen trekker seg som leder for justiskomiteen på Stortinget. – Helt nødvendig, sier Sylvi Listhaug. Amundsen bekreftet søndag at han trekker seg som leder for justiskomiteen på Stortinget, et verv han har hatt siden 2021.  Dette skjer etter at han kom med flere kontroversielle uttalelser på Facebook om muslimer og kvinner. Flere har kalt uttalelsene rasistiske og kvinnefiendtlige. Amundsen mener selv han ikke har gjort noe ulovlig. – Det har vært nok av politiske skandaler om aksjekjøp, habilitet, vennetjenester, pendlerboliger og reiseregning som er eller kan være straffbare handlinger, skriver han i en SMS til Aftenposten. Han legger til: – Jeg har ikke gjort noe ulovlig, men det jeg har gjort, har belastet partiet. – Gjenspeiler ikke meg som person Han sier at tingene er skrevet i beruset tilstand, og at han har hatt en språkbruk som stortingsrepresentanter bør avstå fra. – Det gjenspeiler ikke meg som person, legger han til. Amundsen la natt til fredag ut et innlegg i anledning kvinnedagen. I innlegget gikk han ut mot «radikale kvinnemennesker som ikke vet opp eller ned på en penis». Til Dagbladet forklarte han at han hadde drukket for mye whisky, og at han ikke kunne huske å ha lagt det ut. Dagen før skrev han under et innlegg om støtte til Israel at han førte en liste over islamister og ville sende dem hjem til sine hjemland. Amundsen sier at han i samråd med ledelsen i partiet har valgt å trekke seg som leder av komiteen. I et intervju med NRK lørdag svarte han ikke direkte på spørsmål om partileder Sylvi Listhaug hadde bedt ham om å trekke seg.  Han svarte heller ikke på spørsmål om han vil beklage uttalelsene sine. Listhaug: – Helt nødvendig Listhaug varslet lørdag at partiet ville sette i gang en intern prosess mot Amundsen. Til NRK søndag sier hun at partifellens handlinger i sosiale medier skapte mange reaksjoner. – Det var dessverre helt nødvendig at Per-Willy Amundsen tok ansvar og trakk seg som leder av Stortingets justiskomité. Det han gjorde skapte stor skuffelse og sterke reaksjoner i partiet. Også FpU mener det er bra at Amundsen trekker seg. De mener uttalelsene ikke står i stil med partiet. – Fra FpU er det en klar forventning om at den interne prosessen opprettholdes, sier FpU-leder Simen Velle. Saken vil fortsatt bli behandlet, bekrefter Jon Helgheim, partiets kommunikasjonssjef. Partiet har flere reaksjonsmuligheter: Høyre og SV: En klok avgjørelse Høyre mener det er klokt at Amundsen trekker seg. – Det fremstår som en klok beslutning fra Per-Willy etter det som er blitt sagt og gjort de siste dagene. Høyre legger til grunn at Fremskrittspartiet finner en ny og egnet kandidat til å lede justiskomiteen på Stortinget, sier Høyres justispolitiske talsperson Sveinung Stensland til NTB. Han får støtte fra SV. – Dette er en klok vurdering, og jeg er glad for at Amundsen nå trekker seg. Uttalelsene på Facebook, og holdningene som kom til uttrykk i dem, bør være uforenlige med å ha høye tillitsverv som leder for justiskomiteen eller justisminister, sier Andreas Sjalg Unneland. Han er SVs justispolitiske talsperson. Han spør nå hvordan Erna Solberg vil forholde seg til Amundsens holdninger. Og hvorvidt hun mener slike holdninger er forenlig med å sitte i en regjering ledet av henne. Solberg sa lørdag at Amundsens uttalelser var uakseptable. – Det er ikke holdninger man kan ha i regjering, men det er langt frem til jeg kan snakke om hvem som skal bli statsråder, svarte Solberg på spørsmål om han kan bli statsråd i en regjering med Høyre.

Summary: Avgjørelsen kommer etter flere kontroversielle uttalelser på Facebook om muslimer og kvinner.

Summary: Partileder Sylvi Listhaug og representanter fra Høyre og SV mener avgjørelsen er nødvendig og klok.


Molde drømmer om Europa-finale: – Vi er med for å vinne

(Legia Warszawa-Molde 0–3, 2–6 sammenlagt) Molde er tre seirer unna finale i Conference League. Nå vil de vinne hele turneringen. Etter utklassingen av det polske topplaget Legia Warszawa, delte Molde-leiren tankene rundt en potensiell finale i Hellas 29. mai. – Vi er med for å vinne. Vi må konkurrere og se hvor langt det bærer, sier keeper Oliver Petersen og smiler i et intervju med Viaplay. Lagkaptein Magnus Wolff Eikrem har opplevd mye med Molde, men en europacupfinale ville vært noe helt eget. Det ville vært sensasjonelt. Samtidig representerer ikke noen av de gjenværende lagene i turneringen uoverkommelig motstand. – Sjansen for det er vel veldig liten, men vi må jo drømme, vi òg. Vi vet at vi kan slå de fleste hjemme, så må vi bli litt bedre borte, mener Eikrem. Det lengste et norsk lag har kommet i Europa, er Rosenborgs kvartfinale i Champions League i 1996/1997-sesongen. Det var i kontinentets beste klubbturnering. Lyn, Brann og Vålerenga har også spilt kvartfinale, da i cupvinnercupen i henholdsvis 1969, 1997 og 1999. Conference League er Europas tredje beste, etter både Champions League og Europa League. – Vi har ganske stor selvtillit i Europa-kamper. Vi vet at vi kan bite godt fra oss mot god motstand. Vi er selvsikre i disse settingene, sier Petersen, som storspilte i mål mot Legia. 8-delsfinalene for Moldes del trekkes fredag klokken 13.00. Der kan romsdalingene møte følgende lag: Aston Villa (England), Club Brugge (Belgia), Fenerbahçe (Tyrkia), Fiorentina (Italia), Lille (Frankrike), Maccabi Tel-Aviv (Israel), PAOK (Hellas) eller Viktoria Plzeň (Tsjekkia). Oppgjørene spilles 7. og 14. mars. I samme seedingpulje som Molde befinner lag som kan bli motstandere i en eventuell kvartfinale seg. Det er Ajax (Nederland), Dinamo Zagreb (Kroatia), Maccabi Haifa (Israel), Olympiakos (Hellas), Servette (Sveits), Sturm Graz (Østerrike) og Union SG (Belgia). Mot Legia bidro Markus Kaasa med to målgivende pasninger og spill av høy klasse. – Det er kjempeartig. Det var en utrolig kul opplevelse. Det er kamper som dette vi ønsker som fotballspillere. Vi får bare bygge videre på dette. Vi har knapt startet på oppkjøringen, minner midtbanespilleren om overfor Viaplay.

Summary: Molde slo Legia Warszawa 6–2 sammenlagt og gikk videre i Conference League

Summary: Molde-leiren deler tanker om en potensiell finale i Hellas 29. mai

Summary: Keeper Oliver Petersen og lagkaptein Magnus Wolff Eikrem drømmer om å vinne turneringen

Summary: 8-delsfinalene trekkes fredag, med mulige motstandere som Aston Villa, Club Brugge, Fenerbahçe, Fiorentina, Lille, Maccabi Tel-Aviv, PAOK og Viktoria Plzeň

Summary: Neste runde spilles 7. og 14. mars


Poliser skadade efter derbykaoset: ”Oroande utveckling”

Två poliser och tre ordningsvakter skadades lindrigt när tumult uppstod med supportrar under Stockholmsderbyt i går. – Det här är väldigt extremt och generellt en väldigt dålig och oroande utveckling, säger polisens kommenderingschef. Det var kort efter att Marcus Danielson gjorde 1–0 till Djurgården i slutskedet av matchen som det spårade ur på AIK:s läktarsektion. Knallskott briserade och bengaler kastades in på planen och landade i närheten av Djurgårdens målvakt Jacob Widell Zetterström, som tvingades fly. Därefter försökte maskerade AIK-fans storma planen.  Ordningsvakter försökte trycka tillbaka supportrar men lyckades inte och kravallpolis stormade då in på planen. Kommenderingschef Tobias Lövström säger att polisen redan i förväg hade information om supportrar som uppfattats som besvikna och irriterade på den egna organisationen och laget, och var förberedda på någon sorts reaktion. – Det påbörjades en mindre planinvasion och då klev vi fram med poliser, hundförare och våra uniformerade Delta-poliser som är särskilt utbildade för att hantera folksamlingar, säger polisens kommenderingschef, Tobias Lövström. Poliser och ordningsvakter skadade Två poliser och tre ordningsvakter skadades lindrigt i tumultet som uppstod och polisen jobbar nu vidare med ett tiotal utredningar om våldsamt upplopp, brott mot ordningslagen, försök till- och våld mot tjänsteman samt blåljussabotage. För polishunden Runa blev läget också allvarligt. – En banger landade mellan tassarna på en av våra hundar. De är tränade för att hantera sådana här situationer och hunden fortsatte även jobba. Men utredningen är i ett tidigt skede och vi kommer naturligtvis i efterhand att kolla eventuella skador och i så fall även brottsrubricera det, säger Tobias Lövström. Polisen jobbar rutinmässigt kring derbyn och är van att hantera situationer som kan uppstå, men han ser allvarligt på gårdagens urspårning. – Det här är väldigt extremt och generellt en väldigt dålig och oroande utveckling som vi nu ser, säger han.

Summary: Två poliser och tre ordningsvakter skadades lindrigt under Stockholmsderbyt mellan AIK och Djurgården, när supportrar försökte storma planen och kastade bengaler och knallskott.

Summary: Polisen var förberedda på en reaktion från besvikna supportrar, men beskriver situationen som "extrem" och "en oroande utveckling".

Summary: Polisen utreder nu ett tiotal fall av våldsamt upplopp, brott mot ordningslagen, försök till- och våld mot tjänsteman samt blåljussabotage.


Nato-stabssjef åpner for at Ukraina avgir territorium – sterke reaksjoner fra Kyiv

Nato-stabssjef Stian Jenssen tror en løsning på Ukraina-krigen kan være at Ukraina får Nato-medlemskap i bytte mot å avgi territorium til Russland. Uakseptabelt, svarer Ukraina. Russlands fullskala angrepskrig mot Ukraina har pågått siden februar 2022.  Tusenvis av sivile er drept, og russiske missilangrep mot sivile mål fortsetter nærmest daglig å ta liv.  Stian Jenssen, som er stabssjef for Natos generalsekretær Jens Stoltenberg i Brussel, sa i en paneldebatt i Arendal tirsdag at man må ha noen tanker om hvordan sikkerhetssituasjonen for Ukraina skal være når krigen en gang tar slutt, skriver VG. – Det er viktig at vi diskuterer oss igjennom dette, sa Jenssen om Ukrainas fremtidige Nato-medlemskap, men presiserte at Ukraina selv avgjør når og på hvilke vilkår de vil forhandle. På spørsmål om det er Natos syn at Ukraina må avgi landområder for å oppnå fred med Russland og et fremtidig medlemskap i Nato, viste Jenssen til at diskusjonen om mulig status etter krigen allerede er i gang. Han la også til at spørsmål om å avgi territorium til Russland er reist av andre. – Jeg sier ikke at det må bli slik. Men det kan være en mulig løsning, svarte Jenssen. – Det ble feil Onsdag nyanserte Jenssen sine uttalelser til VG. Hun sier det var nødvendig etter at nyheten gikk verden rundt dagen før. – Min uttalelse om dette var en del av en større diskusjon om mulige fremtidige scenarioer i Ukraina, og jeg burde ikke sagt det på den måten. Det ble feil, sierJenssen til avisen. Aftenposten har onsdag bedt Nato om en avklaring om hvorvidt generalsekretær Jens Stoltenberg deler synet til sin stabssjef om at en mulig løsning er at Ukraina gir territorium mot et Nato-medlemskap.  Forsvarsalliansens sekretariat har foreløpig ikke besvart henvendelsen. Ukraina: – Uakseptabelt Ukraina selv reagerer sterkt på de opprinnelige uttalelsene fra Jenssen. På Facebook skriver Oleg Nikolenko, talsperson for det ukrainske utenriksdepartementet, at uttalelsene er totalt uakseptable.  – Vi har alltid lagt til grunn at alliansen, akkurat som Ukraina, ikke forhandler om territorier, uttalte Nikolenko ifølge VG. – Fremtid i Nato  «Ukrainas fremtid er i Nato», het det i erklæringen fra Nato-landene etter toppmøtet i Vilnius i juli, men noen tidsplan er foreløpig ikke lagt. Natos har helt siden annekteringen av Krym i 2014 fordømt Russlands aggresjon på ukrainsk territorium. Koalisjonen har i sterke ordelag krevd at Russland trekker seg ut fra okkuperte territorier.  – Alliansen står fast på sin forpliktelse til å ytterligere trappe opp den politiske og praktiske støtten til Ukraina mens landet fortsetter å forsvare sin uavhengighet, suverenitet og territorielle integritet innenfor sine internasjonalt anerkjente grenser, heter det på Natos temasider om Ukraina. Forsøk på forhandlinger  Det ble holdt fem forhandlingsmøter om en mulig fred mellom Ukraina og Russland i de første ukene etter invasjonen i fjor, ifølge Wikipedias oversikt over forhandlingene i konflikten. Etter ukrainernes motoffensiv i fjor høst sa Russland at de ønsket seg tilbake til forhandlingsbordet. Ukraina avviste dette, da de mente okkupantene kun ville åpne fredsdialogen igjen for å kjøpe seg tid til å omgruppere sine styrker.  I november kunngjorde president Volodymyr Zelenskyj vilkårene for igjen å møtes til forhandlinger: Full tilbaketrekning av russiske styrker, respekt for FN-pakten, kompensasjon for samtlige ødeleggelser under krigens gang, straffeforfølgelse for alle krigsforbrytelser, samt en sikkerhetsgaranti for fremtiden. Kan diskutere Krym I april sa en av presidentens rådgivere at Kyiv var villige til å diskutere Kryms fremtid med Moskva dersom ukrainske styrker nådde grensen av den okkuperte halvøya, skrev Financial Times. Men rådgiveren utelukket ikke å ta området tilbake militært. Også gjennom sommeren har en rekke land foreslått ulike tilnærminger til en fredsforhandling, deriblant en delegasjon afrikanske land som besøkte Kyiv i juni.  – Ingen fredsinitiativ kan engang mellom linjene antyde at Ukraina skal oppgi noe av sitt territorium til Russland. Og for det andre kan ingen fredsplan lede mot en frossen konflikt, understreket utenriksminister Dmytro Kuleba da.

Summary: Natos stabssjef, Stian Jenssen, har foreslått at Ukraina kan få medlemskap i alliansen i bytte mot å overlate territorium til Russland.

Summary: Ukrainske myndigheter har reagert sterkt på forslaget og kaller det «totalt uakseptabelt».

Summary: Jenssen understreker at det kun er Ukraina selv som avgjør når og på hvilke vilkår de vil forhandle om et mulig Nato-medlemskap.

Summary: Nato har tidligere insistert på at Ukrainas fremtid er hos alliansen, men noen tidsplan er ennå ikke utarbeidet.


Professorn: Sverige kan tvingas ge vika för Iran – för Johan

Svenska regeringen kan tvingas ge vika för Irans påtryckningar och fångutväxla iraniern Hamid Noury – för att svenska Johan Floderus ska släppas fri.  Det säger experten och professorn Said Mahmoudi. – Om jag sätter mig i våra politikers ställning ser jag inget annat alternativ.  Svenska Johan Floderus, 33, har suttit fängslad sedan han greps på flygplatsen i Teheran i samband med en privat resa till Iran i april förra året. I över 500 dagar har han suttit inlåst i det ökända Evinfängelset, misstänkt för spioneri. På Evinfängelset sitter många oppositionella journalister och utländska medborgare. Enligt en källa till Aftonbladet med insyn har Iran meddelat krav på fångutväxling till Sveriges regering. Utrikesminister Tobias Billström (M) ska enligt Aftonbladets källa också ha fått kravet framfört direkt till sig från Irans utrikesminister. ”Regeringen har arbetat och arbetar mycket intensivt med fallet. Personen i fråga är godtyckligt frihetsberövad och ska därmed släppas omedelbart”, skriver Billström i en kommentar till SVT. Enligt Said Mahmoudi, professor i internationell rätt vid Stockholms universitet, är det mest troligt att svenska Johan Floderus hålls gisslan i utbyte mot iraniern Hamid Noury.  Noury har dömts till livstids fängelse av Stockholms tingsrätt för mord och grovt folksrättsbrott för att ha varit delaktig i massavrättningar av tusentals politiska fångar i Iran 1988. – Det var strax efter domen som man från Irans sida meddelade att Johan Floderus var anklagad för spioneri. Det här stämmer väl överens med andra tidigare fall i andra länder och att Iran tar en gisslan för att sätta press på motparten i en utväxling, säger Said Mahmoudi. Noury inte viktig för Iran Hamid Noury jobbade tidigare som tjänsteman för en åklagarmyndighet i Iran som tog hand om säkerhetsrelaterade mål, men var även innan han greps i Sverige, sedan många år pensionerad.  – Han är inte en högt uppsatt person i Iran. Även om han inte hade en betydande roll i avrättningarna så var han enligt vittnesmål där och han var delaktig, säger Said Mahmoudi. – Han som person är inte viktig för Iran, men hela rättegången i Sverige ses som ett politiskt motiverat beslut där Iran ser det som att Sverige avsiktligt medverkat till att lura hit en en iransk medborgare på besök så att han kan gripas. Rättegången i Sverige fick stort stöd av Mujahedin, som utgör den största oppositionen i Iran, och som vill straffa Iran för massavrättningarna på 1980-talet, och därför har det blivit en känslig fråga som gör ont för Iran, enligt Said Mahmoudi. Sedan 2019 då gripandet skedde har relationerna mellan Sverige och Iran också försämrats. Sverige kan tvingas ge vika Enligt Said Mahmoudi är det troligt att Sverige kommer behöva ge vika för Iran och utväxla Hamid Noury mot att svenska Johan Floderus släpps fri. – Om jag sätter mig i våra politikers ställning ser jag inget annat alternativ. Demokratiska länder som Sverige gör mycket för att hjälpa sina medborgare i andra länder, och framförallt eftersom den här personen av allt att döma verkar vara oskyldig. Det är inte heller säkert om det finns juridiska hinder för att gå med på en sådan utväxling. Så var fallet i Belgien också, menar han, att parlamentet röstade igenom ett nytt avtal mellan Iran och Belgien om utväxling av fångar. Vad händer om Sverige inte går med på att lämna ut Noury? – Det mest troliga är att svensken sitter kvar i Iran, det har Iran nog inget emot. Personligen tror jag inte att något dödsstraff skulle verkställas eftersom han är utländsk medborgare. Det är ytterst osannolikt. Men vad som helst kan hända i förhandlingar också om Sverige lyckas komma med något annat som Iran i stället går med på, det vet vi i dagsläget inte, säger Said Mahmoudi. Satt fängslad med svenska Johan Ett liknande fall skedde tidigare i Belgien.  En iransk före detta diplomat – som tjänstgjorde vid iranska ambassaden i Wien –  dömdes 2021 till fängelse i 20 år för att ha planerat terrordåd i Paris mot en oppositionsgrupp med kopplingar till Mujahedin. – Iran tvingade Belgien att lämna ut honom mot en belgisk medborgare som Iran hade fängslat, säger Said Mahmoudi. Den belgiske medborgaren är hjälparbetaren Olivier Vandecasteele, som satt fängslad i totalt 455 dagar. Vid en hyllningskonsert för Vandecasteele i Bryssel i juni, omnämnde han svenska Johan Floderus. – Vi blev som bröder. Vi lovade att göra allt för  varandra och att oavsett vem av oss som kom ut först skulle vi hjälpa varandras familjer, nära och kära, sa Vandecasteele då, enligt New York Times. Även danska Thomas Kiems har suttit fängslad i Evinfängelset och var även han en av de som utväxlades mot den före detta diplomaten. Han uttalade sig i måndags om Johan Floderus, i SVT:s Aktuellt.  Han sa bland annat att svensken, när han senast såg honom, verkade vara i fysiskt och psykiskt gott skick, men att förhållandena i fängelset kan vara tuffa. – Jag minns att jag fick ringa mitt första telefonsamtal efter fyra dagar, men jag vill minnas att Johan fick vänta mycket längre. Det tog flera månader innan han fick sitt första samtal, säger han.

Summary: Svenska Johan Floderus, fängslad i Iran sedan april förra året, kan bli fri genom en fångutväxling. Iran vill utväxla Hamid Noury, dömd till livstid i Sverige för folksrättsbrott.

Summary: Said Mahmoudi, professor i internationell rätt, anser att Noury är gisslan för att sätta press på Sverige och att regeringen kanske tvingas acceptera utväxlingen.

Summary: Floderus är misstänkt för spioneri och sitter fängslad i det beryktade Evinfängelset, där flera utländska medborgare och oppositionella journalister är inlåsta.


Holder Haaland-sikkerheten hemmelig: – Uvanlig situasjon

LARNAKA (VG) Mange fotballgale kyprioter ønsker en bit av Erling Braut Haaland. NFF har lagt opp til et sikkerhetsopplegg som ingen vil snakke om.  – Jeg bryr meg ikke om gjerder og politi, så lenge jeg ser ryggen til Ellefsen.  Ståle Solbakken gliser. Han henviser til sikkerhetssjef Geir Ellefsen, som alltid er i ryggen på de store stjernene Erling Braut Haaland og Martin Ødegaard.  For første gang siden Erling Braut Haaland vant «The Treble» med Manchester City og økte sin stjernestatus ytterligere, har landslaget reist utenlands.  På vei  ut av spillerbussen var City-spissen også den eneste som fikk følge av en sikkerhetsvakt på vei inn til anlegget.  Også på spillerhotellet i Larnaka merkes sikkerheten godt. Lokalt politi står utenfor hotellet. Gjerder er satt opp mot strandpromenaden for å hindre uvedkommende å komme seg inn den veien.  Til treningsfeltet ankommer laget med politieskorte.  Sander Berge har vært med på landslaget siden han debuterte i 2017. Han har sett sikkerheten rundt laget øke i takt med stjernestatusen til de mest markante spillerne.  Han ler av at han selv «fløy rundt i Genk-drakt» da han kom inn på landslaget, mens debutanten i denne troppen heter Oscar Bobb og spiller for Manchester City.  – Tidene forandrer seg. Når du har to verdensstjerner som begge er nominert til gullballen, så er det en uvanlig situasjon for landslaget å være i, sier Sander Berge til VG.  – Man tenker ikke så mye over det. Du merker hvor enn du drar at folk er «keen» på å ta bilder og at det blir mer effekt av at de to er på hotellet. Det er bare ålreit at det er mer interesse rundt laget, sier Berge.  Anorthosis Famagusta har sin hjemmebane der fire norske spillere trente mandag. De skal ha blitt bedt om ikke å skape noe oppstuss over at Norge og Erling Braut Haaland var på plass. Det ville antagelig ført til at mange hundre kyprioter hadde møtt opp til neste trening.  Likevel noterte et ungdomslag som trente ved siden av at blant andre Oscar Bobb var til stede. På et tidspunkt sto 10–15 ungdommer og tok bilder av den lille delegasjonen fra Norge.  Tirsdag var treningen flyttet til AEK Larnacas nye treningsanlegg. Noe av årsaken skal ha vært lys- og baneforhold.  Samtidig er det også et anlegg hvor det er mye enklere å holde sikkerheten ved like, med blant annet store gjerder rundt hele banen og kun én vei inn.  VG ba om et intervju med sikkerhetssjef Geir Ellefsen til denne artikkelen, men etter litt tenketid takket han høflig nei. Heller ikke generalsekretær Karl-Petter Løken i forbundet vil røpe detaljer om sikkerhetsopplegget på Kypros.  «NFF kommer ikke til å dokumentere/fremlegge/orientere om detaljer knyttet til dette. Dette skyldes delvis konkurransemessige forhold og (nettopp) sikkerheten til spillerne.» skriver Løken i en e-post til VG.  Generalsekretæren sier det har blitt brukt mer interne ressurser på sikkerheten rundt landslaget de siste årene på grunn av «verdenssituasjonen og økt oppmerksomhet rundt herrelandslaget».  «I tillegg har det de siste årene ved behov blitt brukt mer variabelt innleid sikkerhetspersonale. Avhengig av type kamper og destinasjoner vil dette variere. Fra tilnærmet null til opp mot 60 000 NOK per samling» skriver han.  Han sier det ikke er noe ekstra kostnad fra Norges Fotballforbunds side kontra andre turer.  «Hotellet bruker det samme opplegget som da Manchester United var på besøk, som er naturlig med tanke på profilene» skriver Løken.  Under forrige samling på Ullevaal kunne man se at landslaget tok grep og flyttet publikumssperringene lenger bort etter kampene. Begrunnelsen da var for å skape mindre trykk for barna som sto inntil gjerdet.  Demetris Christoforou er pressesjef for Anorthosis Famagusta, hvis treningsanlegg Norge brukte under den første treningsøkten mandag.  Pressesjefen sier kypriotene er gale etter Premier League.  – Ikke engang 2000 vakter hadde klart å holde igjen kypriotene om de visste at to av de ti største stjernene i England var her, sier Christoforou til VG.  Hva gjelder Haaland virker det ikke som han kommer til å snakke med pressen på denne landslagssamlingen.  – «Tankene mine får du aldri» av Erling Haaland. Det er den nye boken, spøkte landslagssjef Ståle Solbakken på pressekonferansen tidligere på dagen.

Summary: Norges Fotballforbund (NFF) har økt sikkerhet rundt landslaget, spesielt for stjernene Erling Braut Haaland og Martin Ødegaard. Kun Erling Braut Haaland hadde egen sikkerhetsvakt på vei ut av bussen.

Summary: Laget er på Kypros for å trene før torsdagens bortekamp. Lokale politistyrker og omfattende sikkerhetstiltak er på plass.

Summary: Sikkerhetssjef Geir Ellefsen og generalsekretær Karl-Petter Løken i NFF ønsker ikke å røpe detaljer om sikkerhetsopplegget, men bekrefter at de bruker mer ressurser på grunn av økt oppmerksomhet rundt landslaget.

Summary: Spillerne, som Sander Berge, merker den økte populariteten og interessen fra lokalbefolkningen og media.

Summary: NFF påpeker at ingen ekstra kostnader er lagt til sammenlignet med tidligere turer og sammenligner sikkerhetsopplegget med hva Manchester United brukte under deres besøk til samme sted.


Putin strakte ut en hånd til Wagner-soldatene

Vladimir Putin omtalte soldatene i Wagner-gruppen som patrioter. – En merkelig tale, mener forsker. To døgn etter at Jevgenij Prigozjin stanset marsjen mot Moskva, uttalte Putin seg til nasjonen. Han varslet flere «svært viktige kunngjøringer», men kom bare med en kort tale. Her omtalte han lørdagens opprør som forræderi, men strakte ut en hånd til soldatene i Wagner-hæren. – Jeg takker soldatene som har tatt den eneste rette avgjørelsen om å stoppe et blodbad, sa Putin. Han sa videre at han lover Wagner-soldater fritt leide inn til Belarus, noe som er i tråd med hans uttalelser fra lørdag.  – De kan slutte seg til den russiske hæren eller reise til Belarus, sier Putin. Putin nevnte ikke Prigozjin med navn. Telegram-kanalen Rybar meldte like før Putins tale at væpnede Wagner-enheter har krysset grensen til Belarus. Dette er ikke bekreftet.  Putin holder nå møte med ledere av russiske sikkerhetstjenester, inkludert forsvarsministeren, skriver nyhetsbyrået Reuters. Vil gi inntrykk av kontroll – Jeg slo på for å høre direkte, og jeg må si at det ikke leverte det som ble annonsert på forhånd, skriver forsker Karen-Anna Eggen i en tekstmelding til Aftenposten. Rett før talen uttalte Putins pressetalsperson Dmitrij Peskov: «Disse uttalelsene vil, uten overdrivelse, bestemme Russlands skjebne». – I stedet ble det en kort takk til de i Wagner og det russiske systemet som forhindret blodbad, en takk til Belarus’ president Aleksandr Lukasjenko og et tydelig forsøk på å gi inntrykk av kontroll, skriver Eggen. Hun skriver at det kan være noe som har skjedd i kulissene, og at det pågår en slags form for forhandling med Prigozjin.  Videre skriver hun at talen kan bli sett på som en håndsutstrekning til Wagner for å lokke dem inn i det russiske militæret. – En merkelig tale og kanskje det kommer mer senere. – Jeg er ikke sikker på hvorfor Putin gadd Financial Times’ byråsjef i Moskva Max Seddon var ikke imponert etter Putins uttalelse mandag kveld. – Jeg er ikke sikker på hvorfor Putin gadd å legge dette ut, bortsett fra at Prigozjin kom med en stor uttalelse i dag som dominerte overskriftene, skriver han på Twitter. Videre skriver Seddon at det er «utrolig hvordan Prigozjin setter dagsorden».  – Gjennom hele Putins styre kan jeg bare huske at Navalnyj gjorde det, eller tsjetsjenske opprørere hvis du går langt tilbake. Den russiske opposisjonslederen Aleksej Navalnyj, ofte kalt Putins erkefiende, sitter fengslet i en arbeidsleir.    Belarus’ president utsatte tale Lørdag hadde den russiske leiesoldatgruppen Wagner tatt kontroll over byer og militære anlegg i Russland, i det som fremsto som et mulig kuppforsøk. Putin kalte Wagner-leder Prigozjins manøver for forræderi. Etter at Prigozjins snudde 200 kilometer fra Moskva, ble det stille fra ham. Prigozjins brøt radiostillhet med en uttalelse mandag ettermiddag. – Vi startet vår marsj på grunn av urettferdighet. Vi viste ingen aggresjon, men vi ble beskutt med missiler og fra helikoptre. Vi marsjerte ikke for å styrte Russlands ledelse, uttalte Prigozjin blant annet. Belarus’ president, diktatoren Aleksandr Lukasjenko, sa han skulle komme med uttalelser i løpet av kvelden, men dette er blitt utsatt, ifølge Ria Novosti.

Summary: Putin omtaler Wagner-gruppens soldater som patrioter og takker dem for å ha avverget et blodbad.

Summary: Forsker Karen-Anna Eggen mener Putins tale var merkelig og kunne ha noe å gjøre med forhandlinger i kulissene.

Summary: Belarus' president Aleksandr Lukasjenko utsatte sine uttalelser som var forventet samme kveld.


Slik reagerer Ukraina på  mulig Putin-avtale: – For å svekke støtten

Ukraina tviler på at Vladimir Putin (71) har noe ønske om fred - og mener at det heller er et forsøk på å hindre vestlig støtte. New York Times skrev lille julaften at den russiske presidenten er klar for forhandlinger som kan få slutt på kampene i Ukraina. President Putin har offentlig vært klar på at krigen (som han kaller «den militære spesialoperasjonen») vil fortsette til «Russland har nådd sine mål». Men New York Times’ kilder hevder at det er en annen tone i de diplomatiske bakkanalene. Putin skal være åpen for en våpenhvile som «fryser» fronten slik den står nå. Ukrainerne er ikke overbevist. Andrij Jusov, talsmann for Ukrainas militære etterretning, sier ifølge det ukrainske nyhetsbyrået Unian: – Russland er en kriminell. Og den kriminelle må straffes. Og ja, Ukraina er selvfølgelig interessert i at dette folkemordet mot vår stat blir avsluttet, men med gjenoppretting av vår territoriale integritet og straff for internasjonale kriminelle.  – Selvfølgelig ønsker de å avslutte invasjonen så snart som mulig - men en annen ting er under hvilke betingelser, sier Jusov. Han mener det mest positive er at nyheten viser at Vesten ikke har glemt Ukraina. Utspillet er «for å svekke den militære og økonomiske støtten» til Ukraina, mener talsmannen. Institute for the Study of War (ISW) er også skeptisk på Putins vilje til fred og mener det er et forsøk på å hindre vestlig militær støtte til Kyiv: – Tidspunktet for Putins rapporterte interesse for en våpenhvile er mer i samsvar med Russlands pågående forsøk på å utsette og motvirke ytterligere vestlig militær bistand til Ukraina, enn med en seriøs interesse i å avslutte krigen - annet enn med en full russisk seier.  ISW hevder at Kreml prøver «villede vestlige beslutningstakere til å presse Ukraina ti lå forhandle med Russland» på samme måte vinteren 2022/23. Putins talsperson Dmitrij Peskov sier til New York Times at Russland er klar for forhandlinger - «men utelukkende for å oppnå egne mål».  President Putin gjentok nylig på en pressekonferanse at målene er som før - «denazifisering», «demilitarisering» og «nøytral status» for Ukraina. – Freden kommer når vi har nådd våre mål, sa Vladimir Putin.

Summary: New York Times melder at Putin kan være åpen for våpenhvile i Ukraina.

Summary: Ukraina tviler på at Putin ønsker fred, mener forsøket er for å svekke vestlig støtte.

Summary: President Putin gjentar sine mål for Ukraina: «denazifisering», «demilitarisering» og «nøytral status».

Summary: Institute for the Study of War (ISW) er også skeptisk til Putins fredsinteresse.


De angrep Joe Biden og elbiler, men leverte bare noen stikk til Trump

WASHINGTON D.C. (Aftenposten): Donald Trumps rivaler lot det stort sett være opp til en av dem å gå til angrep på ham. I natt duellerte syv kandidater mot hverandre. De håper å bli Det republikanske partiets kandidat til Det hvite hus i stedet for Donald Trump. Men de ligger langt bak. En time før og 3500 kilometer unna holdt partiets frontfigur møte for bilarbeidere og tilhengere. Der raljerte Donald Trump mot elbiler, kjønnsskifte og Joe Biden. – Joe Bidens overgang til elbiler er en overgang til helvete, sa Trump. 1. De angrep Biden I California var tilsynelatende alle hans rivaler enig i dette, men ikke med fullt så skarpe ord: Det som skal drive USAs økonomi, er bensin. Vivek Ramaswamy, en forretningsmann, sa at han vil «bore, utvinne skiferolje, brenne kull og omfavne atomkraft». – Joe Bidens nye grønne agenda er bra for Beijing og dårlig for Detroit, sa Mike Pence, tidligere visepresident. Detroit er USAs bilby. Doug Burgum, en guvernør, sa at bilarbeidere nå streiker fordi bilfabrikkene trenger langt færre folk for å bygge Bidens elbiler enn bensinbiler. De syv refset også Biden særlig for kaos på grensen mot Mexico, høye priser og økt kriminalitet. – Joe Biden skulle ikke vært hos streikevakter. Han skulle vært ved grensen, sa senator Tim Scott. – Joe Biden hører ikke hjemme i en rekke av streikevakter. Han hører hjemme i en kø av arbeidsløse, sa Mike Pence. 2. Noen av dem angrep Trump – litt Før debatten mente mange at tiden er i ferd med å renne ut for de som vil slå Trump. Den tidligere presidenten leder suverent på målingene. Det virket fortsatt som det var liten glød for å angripe ham. Lederen i feltet er tiltalt for 91 brudd på straffeloven, men ingen rettet skytset mot dette. De nøyde seg med noen få og litt vage stikk. Ron DeSantis, guvernør i Florida, sa at Trump er «savnet på slagmarken». Ett unntak var, som ventet, tidligere guvernør Chris Christie. Christie gjør det svært svakt på målinger. Knapt noen tror han kan vinne. Han fremstår i motsetning til de andre ikke som redd for å fornærme Trumps velgere ved å angripe ham. Han klandret Trump for USAs høye priser og sa at den økte gjelden i Trumps tid hadde skylden. Han henvendte seg også direkte til Trump. – Jeg vet du ser på. Du kan ikke noe for det. Du er redd for å stå på denne scenen og forsvare deg. Ingen her vil kalle deg Donald Trump lenger. Vi vil kalle deg Donald Duck, sa Christie i et ordspill på å «dukke unna». Han hånet også Trump for muren mot Mexico. – Jeg tror at hvis Mexico hadde visst at det bare ble 80 km mur, så ville de kanskje betalt, sa en spydig Christie. 3. De angrep i liten grad hverandre Kandidatene gikk ikke så ofte i strupen på hverandre som de prøvde å snakke i munnen på hverandre. Tvert imot understreket de ofte at de var enige. Et par mindre trefninger var det likevel. Særlig ble Vivek Ramaswamy utsatt for dette. Han gjorde mye ut av seg i den første debatten og har rykket opp i feltet siden. Senator Tim Scott angrep Ramaswamy for forretninger i Kina, blant annet med de samme personene som Hunter Biden hadde bånd til. Han svarte at han i 2018 hadde trukket seg ut og bestemt at han ikke ville handle mer med dem. – Det er vel omtrent da du for første gang bestemte deg for å stemme i presidentvalg, sa Mike Pence. Nikki Haley angrep ham sist gang for manglende kunnskap om utenrikspolitikk. – Hver ganger jeg hører på deg, føler jeg meg litt dummere, sa Haley denne gang i en debatt om bruken av Tiktok og selskapets bånd til Kina. 4. Hvem skal ut? Programlederne hos Fox Business forsøkte til slutt å få panelet til å si hvem av dem som skulle «stemmes ut av øya» – en henvisning til reality-TV. De skulle skrive ned navnet på et kort. – Dette er respektløst, sa Ron DeSantis. Han og de andre ville ikke være med på det. Han ble derfor spurt om han har en reell vei til seier over Donald Trump. – Målinger velger ikke president. Velgere gjør det, sa han. En programleder sa at han hadde sett Christie begynne å skrive. – Jeg står for det. Jeg skrev Donald Trump. Alle de andre her viste respekt for velgere og kom hit og svarte på spørsmål. Trump har splittet partiet. Han har splittet familier, sa han. 5. Hvem snakket mest? Ron DeSantis og Vivek Ramaswamy hadde ordet mest i en debatt som til tider var kaotisk. Guvernør Doug Burgum stjal ordet et par ganger tidlig, men ble truet med avslått mikrofon. Han snakket minst av alle, med Nikki Haley på nest siste plass. 6. Om å ligge med lærere En debatt om skole handlet plutselig noe overraskende tilsynelatende om samleie. Chris Christie refset Biden for å la lærernes fagforeninger styre skolepolitikken. – Når du har en president som snakker om å ligge med et medlem av lærernes fagforening, er det null sjanser for at lærernes kvelertak kan bli borte snart, sa han. USAs førstedame Jill Biden er lærer. Mike Pence la senere til at han «har ligget med en lærer i 38 år». Han understreket imidlertid at kona hans, Karen, ikke er med i en fagforening. 7. Hva de ikke snakket om Et par emner som ofte kommer frem fra republikanske politikere, men som var fraværende denne gang:

Summary: Natt til torsdag duellerte syv republikanere om å være partiets kandidat mot Donald Trump i presidentvalget i USA i 2024.

Summary: De kritiserte Joe Biden for hans overgang til elbiler, kaos på Mexicos grense, høye priser og økt kriminalitet.

Summary: Ingen rettet sterk kritikk mot Donald Trump, til tross for hans mange lovbrudd. Kandidatene kranglet lite seg imellom, men uttrykte ofte enighet.


Innhold i hud- og hårprodukter: Forskere advarer mot «cocktail-effekten»

Bruker man 5–10 pleieprodukter daglig, kan mengden av hormonforstyrrende stoffer i kroppen bli så høy at det utgjør en helserisiko. En ny studie advarer mot det som omtales som «cocktail-effekten». Sjampoen vi bruker i dusjen. Tannkremen vi trykker ut av tuben morgen og kveld. Såpen vi vasker hendene med. Deodoranten vi sprayer oss med under armene. Solkremen vi smører på for å beskytte oss mot de skadelige UV-strålene. Det går ikke en dag uten at vi er i kontakt med en del av disse produktene. De bidrar til hygiene og økt velvære – i tillegg til at de sørger for nødvendig beskyttelse. Isolert sett inneholder hver av disse produkttypene heller ikke flere skadelige stoffer enn at det er forsvarlig å bruke dem. Men ser man på det totale forbruket hver og en av oss har av disse produktene, og deretter summerer innholdet av de potensielt skadelige stoffene som kan finnes i disse, ser ikke alt like greit ut.  Bruker man daglig 5–10 produkter som inneholder problematiske kjemikalier, kan man bli rammet av det som fagmiljøet omtaler som en «cocktail-effekt»: Jo flere produkter av denne typen man bruker, og jo oftere man bruker dem, desto større helserisiko løper man. Dette fremkommer blant annet i en fersk undersøkelse som det danske Forbrugerrådet Tænk Kemi har publisert, og som ble omtalt i avisen Politiken nylig. De har tatt for seg 37 produkter fordelt på ti ulike produktgrupper, i jakten på potensielt hormonforstyrrende stoffer.  – Stoffene det er snakk om i denne undersøkelsen, finnes også i produkter på det norske markedet. Selv om det sikkert også finnes forskjeller mellom landene. Det forteller kjemiker Alexander H. Sandtorv. Han har forfattet flere bøker om kjemi, og arbeider nå på fulltid som fagformidler. Hormonforstyrrende stoffer Det er altså ti produktgrupper som forbrukerrådet i nabolandet vårt har satt under lupen. Mengden hormonforstyrrende stoffer som er blitt funnet i de ulike gruppene, kombinert med kunnskap om hvor mye man bruker av disse produktene per dag, har i sin tur bestemt plasseringen i tre ulike risikokategorier: «Mindre bidrag til samlet risiko», «Større bidrag til
samlet risiko» og «Størst bidrag til samlet risiko».  Risikovurderingen er basert på hva Fødevareinstituttet ved Danmarks Tekniske Universitet mener er en akseptabel mengde å utsette kroppen for. Her er de ti produktgruppene som ble undersøkt, og hvilken plassering de fikk: Men hva gjør de potensielt skadelige stoffene i disse produktene? Hvilken funksjon har de? – Det er snakk om mange ulike stoffer, med mange forskjellige funksjoner. Noen av stoffene fungerer som UV-filtre og er tilsatt blant annet solkremer for å få den nødvendige solbeskyttelsen. Andre er tilsatt for å bidra til holdbarhet, konsistens og funksjon, sier Stine Müller, som er prosjektleder hos Forbrugerrådet Tænk Kemi. Viktig å velge riktig – Solkrem er i den danske undersøkelsen plassert i «versting-kategorien». Men dersom vi dropper solkrem for å redusere risikoen for hormonforstyrrende påvirkning, kan det jo få andre og potensielt svært uheldige effekter? – Ja, og det er viktig å understreke: Man må ikke droppe solkremen. Når vi utarbeidet denne undersøkelsen, tok vi utgangspunkt i produkter som faktisk inneholder disse potensielt hormonforstyrrende stoffene. Men det er mange solkremer på markedet som inneholder UV-filtre som ikke – i hvert fall ikke på det nåværende tidspunktet – har en tilsvarende mistanke rettet mot seg. Og det finnes også produkter i alle de andre kategoriene som heller ikke inneholder stoffer som kan bidra til å utgjøre en helserisiko. Velger man disse, ser risikoberegningen plutselig helt annerledes ut. – Homosalate, Cyclopentasiloxane og Butylparaben er tre stoffer som i for store mengder kan utgjøre en helserisiko. Må vi pugge disse navnene – og flere til – og deretter lese varedeklarasjonen for å finne ut om hvert enkelt produkt kan inneholde stoffer vi helst vil unngå? – Det kan være en vanskelig oppgave for forbrukerne å styre utenom all risiko. Men vi i Norden får god hjelp fra miljømerkinger, så som Svanemerket, forteller prosjektleder Stine Müller. Merk deg merket Svanemerket er Nordens offisielle miljømerke. I Norge er det Cathrine Pia Lund som er administrerende direktør. Ett av fokusområdene er nettopp stoffene vi her snakker om. – Svanemerket stiller svært strenge krav til alle ingrediensene i ulike pleieprodukter, og utelukker alle stoffer som er mistenkt for å være, eller som er, hormonforstyrrende. Når en produsent søker om å få svanemerke et produkt, får vi tilgang til den fullstendige oppskriften som produsenten bruker. Vi går gjennom hvert eneste stoff og sjekker at all dokumentasjon er riktig og på plass. Forbrukere kan derfor være trygge på at svanemerkede produkter er et godt valg for både helse og miljø, forteller Lund, og føyer til at det er opp til den enkelte produsent å søke om slik miljømerking. – Er det mange som blir avvist? – De fleste har sjekket på forhånd hvilke krav som stilles, og på den måten fått en pekepinn på om de kan klare dem. Vi har rundt 200 miljøeksperter ved våre kontorer i Norden, som daglig snakker med virksomheter som ønsker å sertifisere produktene sine. Vi hjelper dem med prosessen og informerer om hvilke endringer de eventuelt må gjøre for å komme gjennom nåløyet. – Er det mange av denne type produkter på markedet som ikke er svanemerket? – Ja, det er det. Vi håper selvsagt på et enda større utvalg av svanemerkede produkter fremover, fordi både helse- og miljøgevinstene er store. Stadig flere forbrukere er opptatt av å ta mer miljøvennlige valg. Strengt regelverk – Opplever dere en større bevissthet rundt hormonforstyrrende stoffer nå enn før? – Dette er noe vi til stadighet får spørsmål om fra forbrukere. I fjor gjennomførte vi en undersøkelse med over 5000 respondenter, og da svarte hver femte nordmann at bruk av miljøgifter er et av de mest kritiske miljøproblemene vi står overfor. Flertallet mener det er viktig at produktene de kjøper er uten stoffer som kan skade helse og miljø, konkluderer Cathrine Pia Lund. Silje Ensrud er pressesjef i Apotek 1-kjeden. Hun forteller at det stilles strenge krav til dokumentasjon og at apoteket har trygge produkter. – Foreligger ikke dokumentasjonen vi etterspør, tar vi heller ikke produktet inn, forklarer Ensrud, og legger til at alle kosmetiske produkter som selges i Norge og EU, er underlagt et strengt regelverk som skal garantere for sikkerheten. – Blant annet skal en toksikologisk vurdering av hver enkel ingrediens være gjennomført, der blant annet hudabsorpsjon, eksponering og brukergruppe vurderes. Hun forteller videre at EUs vitenskapskomité gjør kontinuerlig vurderinger av ingredienser og om det er grunnlag for eventuelle restriksjoner. – Stoffer som er klassifisert som kreftfremkallende, kjønnscellemutagene og reproduksjonstoksiske er ikke tillatt. Ingrediensene som er nevnt i den danske studien er alle regulert i kosmetikkforskriften, og dermed vurdert trygge innenfor et tillatt bruksnivå, opplyser hun. Gravide og små barn Kjemiker Alexander H. Sandtorv mener produsentene har et stort ansvar for å sørge for at forbrukere ikke utsettes for en hormonforstyrrende risiko. – Det kan ikke være forbrukernes ansvar å lese seg opp på hva som er ok å bruke, og hva man bør styre unna. Produsentene bør ha en lav terskel for å fase ut stoffer som kan ha en negativ effekt. Det har vært et stort fokus på mistenkte hormonforstyrrende stoffer i blant annet solkremer. Noen produsenter har selv valgt å kutte ut slike stoffer i sine produkter, som et føre var-tiltak. Det er svært positivt, mener Sandtorv, og poengterer forskjellen mellom de stoffene som beviselig er hormonforstyrrende, og de som er mistenkt hormonforstyrrende. – Den første kategorien påvirker hormonsystemene. Den andre kategorien hefter det en mistanke ved. Stoffer i den første kategorien, er i bruk, men i begrenset grad. Stoffer i den andre kategorien, er betraktelig mer i bruk. – Snakker vi om en reell helserisiko? – Det er vanskelig å svare entydig på det. Men teoretisk er det noe som peker i retning av at det er negativt for helsen vår å bli eksponert for en cocktail av disse stoffene over lang tid. I den danske undersøkelsen var det spesielt kosmetikk som inneholdt slike stoffer. – Er det noen grupper i befolkningen som skal være ekstra oppmerksomme? – Gravide og små barn. I ytterste konsekvens Men hva betyr det at enkelte av disse stoffene er hormonforstyrrende eller mistenkes for å være det? Hvilke konsekvenser kan det få dersom vi får i oss for store mengder over lang tid? Svarene som Forbrugerrådet Tænk Kemi selv gir, er lite lystelig lesning. I ytterste konsekvens kan det være snakk om: Prosjektleder Stine Müller understreker imidlertid at man ikke skal gå rundt og engste seg. – Dette er ikke resultater som er målbare på individnivå. Det er først når vi ser hele befolkningsgrupper under ett at det foreligger en økt risiko. Det er også viktig å understreke at det ikke er ett enkelt produkt eller to som kan medføre økt risiko. Vi snakker summen av alt – hele cocktailen – over tid. – Dersom man finner ut at man bruker produkter som inneholder disse potensielt skadelige stoffene, og man bytter dem ut med andre alternativer ... reduseres da risikoen for å bli rammet av den såkalte «cocktail-effekten»? – Ja, det er korrekt. Og det er lett å finne kremer, sjampoer og andre produkter som ikke inneholder de uønskede stoffene, forteller Stine Müller. Ikke bra for fosteret Av produkttyper der man finner flest og mest av de stoffene som samlet kan bidra til økt risiko, finner vi blant annet leppepomader/leppestifter, foundation og ansiktskremer. – Kan man av det trekke konklusjonen at kvinner generelt – ikke bare de som er gravide – er mer utsatt? – Tradisjonelt ville man kanskje være tilbøyelig til å trekke en slik konklusjon. Men i dag er det mange menn som også bruker denne type pleieprodukter. Samtidig finner vi kvinner som velger det vekk. Med andre ord er dette veldig individuelt. Men skal vi løfte frem det aller mest følsomme individet for denne type stoffer, så er det fosteret. Sånn sett er det gravide kvinner – eller kvinner som planlegger å bli gravide – som er mest utsatt. Barn bør også i høyere grad skjermes, i og med at de fortsatt er i utvikling, og hormonsystemet er ekstra sårbart. – Dere gjorde en tilsvarende undersøkelse for ti år siden. Har det skjedd noen utvikling på denne fronten? – Overraskende lite, særlig med tanke på at både vi, forskerne og myndighetene, har hatt et ganske stort fokus på dette i mange år nå. En av utfordringene er at det er kommet stadig flere stoffer som man mistenker kan være hormonforstyrrende. Diskusjonene rundt hvem av dem som kan utgjøre en helserisiko, hvem av dem som ikke gjør det, og hvor man skal trekke grensen for når risikoen blir for høy, ser dessverre ikke ut til å bli avsluttet med det første. – Og hva ser du når du tar en kikk inn i krystallkulen – ti år frem i tid? – Da håper jeg det er på plass en langt bedre regulering, slik at vi ikke ser noen av disse stoffene i noen produkter, konkluderer prosjektleder Stine Müller i Forbrugerrådet Tænk Kemi.

Summary: En dansk studie advarer mot den såkalte «cocktail-effekten» av hormonforstyrrende stoffer i pleie- og hygieneprodukter.

Summary: Studien, utført av Forbrugerrådet Tænk Kemi, fremhever at daglig bruk av flere produkter kan akkumulere til høye nivåer av skadelige stoffer.

Summary: 37 produkter fordelt på ti ulike produktgrupper ble analysert, og alle hadde potensielt hormonforstyrrende stoffer. Etter hvor ofte og hvor mye de blir brukt, ble de plassert i risikokategorier: «mindre», «større» og «størst» bidrag til samlet risiko.

Summary: Hormonforstyrrende stoffer kan påvirke fertilitet, øke risiko for visse kreftformer, og påvirke hormonene som styrer stoffskiftet. Gravide, fostre og små barn er særlig sårbare.

Summary: Valg av produkter med bedre miljømerking, som Svanemerket, kan bidra til redusert eksponering for hormonforstyrrende stoffer.


Bileier felt av sin egen video – dømt til fengsel i ett år og syv måneder

I en video på bileierens telefon kan man høre at hun ropte «slå dem» og «kjør» til sjåføren som kjørte på Sian-bilen sommeren 2022. Dette har vært et avgjørende bevis mot kvinnen. Kvinnen som eide bilen som kjørte på en bil med Sian-medlemmer i juli 2022, er i Oslo tingrett dømt til fengsel i ett år og syv måneder. Det er i tråd med aktors påstand. I tillegg mister hun førerkortet i halvannet år. Kvinnens forsvarer mente at hun burde frikjennes. Alternativt at hun skulle idømmes samfunnsstraff. Det satt fem personer i Sian-bilen som veltet på E6 etter at den ble påkjørt i juli 2022. Episoden skjedde minutter etter at Sian hadde tent på Koranen rett utenfor en moské på Mortensrud. Straffen for kvinnen som kjørte bilen, er ikke fastsatt ennå. Retten venter på nye helseopplysninger for henne før straffen blir utmålt.  Retten har derimot tatt stillingen til erstatning og oppreisning for de fem fornærmede. Kvinnene må betale nesten 150.000 kroner til de fornærmede. Sian-medlem Fanny Bråten får nesten 90.000 kroner av dette beløpet. Dette fordi hun brakk ryggen. De andre fikk kun mindre skader. Dommen er enstemmig. La vekt på videobevis Da rettssaken startet, innrømmet sjåføren skyld for samtlige punkter i tiltalen, mens bileieren nektet straffskyld for alt. Begge kvinnene bor på Mortensrud og var på vei hjem da de la merke til uro utenfor moskeen på Mortensrud. Frem til da var det bileieren som hadde kjørt bilen.  Da bilen med Sian-medlemmer kjørte fra stedet, var det kvinnen i 20-årene som satt bak rattet. Begge kvinnene ble blant annet tiltalt for grov kroppsskade.  Sjåføren ble også tiltalt for kjøring under ruspåvirkning. Siden sjåføren ikke hadde førerkort, så ble bileieren også tiltalt for å ha lånt bil til en person uten førerkort. Ifølge dommen har den 49 år gamle bileieren ikke foretatt seg noe fysisk som har bidratt til ulykken.  «Lyd og bilder fra videoene viser imidlertid at NN har medvirket psykisk», står det i dommen. Retten la blant annet vekt på en video fra innsiden av bilen til 49-åringen. Den ble funnet på hennes telefon. «Hun skrek mot de fornærmede og skjelte dem ut og brukte skjellsord. Hun sa blant annet «skyte deg» og «slå dem». Hun sa også «kjør» og oppfordret ved det YY til å fortsette å kjøre etter de fornærmede», heter det i dommen. Slik retten vurderer bevisene, har bileieren medvirket psykisk på en slik måte at retten finner det bevist at handlingen ble foretatt fullt ut i fellesskap mellom de to tiltalte. Ropte «møkkafolk» Selv om bileieren mente i retten at det var bilen med Sian-medlemmer som først hadde kjørt på dem, så ble hun ikke trodd på det. Ifølge sjåføren i 20-årene kjørte hun etter bilen med Sian-medlemmer fordi det ble ropt «møkkafolk» av et Sian-medlem idet de kjørte fra stedet. Retten fastslår at «uttalelsen innebærer en krenkelse og nedvurdering av muslimene», men uttalelsen omfattes ikke av bestemmelsen om berettiget harme.  «I forhold til den svært farlige handlingen de tiltalte utsatte de fornærmede for, vil en harme som følge av en slik uttalelse ikke kunne anses som berettiget», heter det i dommen. Advokat Morten Furuholmen er forsvarer for bileieren. Han sier at dommen vil bli anket. – Vi vil anke på skyldspørsmålet. Vi mener at hun ikke har medvirket til dette, sier Furuholmen.

Summary: En kvinne er dømt til 1 år og 7 måneders fengsel etter at bilen hennes kjørte på en bil med Sian-medlemmer i 2022. Bilen veltet etter påkjørselen.

Summary: Kvinnen må også betale nesten 150.000 kroner i erstatning til de fornærmede. Hovedtyngden går til et medlem som brakk ryggen i ulykken.

Summary: Dommen er basert på en video der kvinnen oppfordret sjåføren til å "slå dem" og "kjør". Sjåførens straff er ikke fastsatt ennå.


Motoffensivens pris för Ukraina: ”Värre än Bachmut”

Ukrainas motoffensiv har lett till en dramatisk ökning av antalet döda ukrainare, rapporterar BBC i ett reportage från Donetskregionen.   ”Värre än Bachmut”, säger en brigadchef. Unga okända soldater ligger staplade på hög i ett litet bårhus av tegel, inte särskilt långt från frontlinjen i Donetsk i Ukraina.  Deras fickor är uppklippta och tömda på innehåll. På vissa liksäckar står ordet ”oidentifierad” skrivet med tuschpenna. I ett reportage med BBC:s utsända i Ukraina berättar 26-åriga Margo, på bårhuset, att hon jobbar med att registrera uppgifter om de stupade i sökandet efter deras identiteter. – Det svåraste är när man ser en död ung kille som inte ens har fyllt 20, 22 år. Och inser att de inte dog sin egen död. De dödades. De dödades för sitt eget land. Det är det mest smärtsamma. Man kan inte vänja sig vid det här. Det börjar nu komma till en punkt där det bara handlar om att hjälpa pojkarna att komma hem, säger Margo, till BBC. Närmare 70 000 döda Ukraina har inte gått ut med några officiella siffror på antalet dödade i kriget. Det är en statshemlighet, anser man. Att Ryssland använder antalet döda och sårade för att beräkna Ukrainas nästa drag, enligt landets vice försvarsminister Hanna Maliar. FN har 18 månader in i kriget registrerat 9 177 civila dödsfall i Ukraina.  Men amerikanska tjänstemän har, i en nyligen publicerad artikel i New York Times, uppgett att siffran på antalet dödade ukrainska soldater nu är uppe i närmare 70 000. Mellan 100 000 och 120 000 beräknas ha skadats. Enligt samma källor har antalet dödade ryska soldater uppmätts till cirka 120 000 och mellan 170 000 och 180 000 skadade. För Margo på bårhuset och flera som BBC pratat med, är de höga dödssiffrorna inte förvånande.  Många döda under motoffensiven De kan förklaras genom den ukrainska motoffensiven i södra delarna av landet, som i dess tidiga dagar beskrivs som extra tuff för den ukrainska armén. En brigadchef beskriver situationen till BCC:s reporter som ”värre än Bachmut”. Och Bachmut har beskrivits som en köttkvarn och en av krigets blodigaste strider. Extra kostsamt har det även blivit för unga nyutbildade ukrainska soldater som i juni ryckte fram mot de ryska ockupationsstyrkorna där. Enligt en sergeant som då stred kring en av byarna i Donetsk dog soldaterna där ”i dussintal” varje dag, skriver BBC. På bårhuset säger 26-åriga Margo att hon brukar prata med de döda. – Det låter kanske konstigt... men det är jag som vill be om ursäkt för deras död. Jag vill tacka dem på något sätt. Det är som om de hör, men de kan inte svara, säger Margo, till BBC.

Summary: Ukrainska motoffensiven har lett till en kraftig ökning av dödliga offer, rapporterar BBC.

Summary: Siffrorna för döda är hemliga i Ukraina; Uppskattningsvis har dock närmare 70 000 ukrainska soldater dött.

Summary: Många dödsfall kan kopplas till den svåra motoffensiven i södra Ukraina, där unga nyutbildade soldater slåss mot ryska ockupationsstyrkor.


Pressetopp ber mediene tenke seg om i dekningen av Bjørnar Moxnes’ solbrilletyveri

– Det samlede trykket fra redaktørstyrte medier og sosiale medier er voldsomt. Det sier generalsekretær i Norsk Presseforbund, Elin Floberghagen, til Medier24. Mandag ble det kjent at Rødt-leder Bjørnar Moxnes er sykmeldt til 18. juli etter at han stjal et par solbriller på Gardermoen tidligere i juni. Senere mandag kveld ble videoopptaket som dokumenterer tyveriet, publisert. Det sirkulerte også i sosiale medier. Tirsdag snakket Aftenposten med et titall Rødt-politikere. De aller fleste uttrykte tillit til Moxnes som partileder, selv etter å ha sett videoen. De store flertallet var også enige om at brilletyverisaken har fått altfor mye oppmerksomhet i mediene.  Nå ber generalsekretær i Norsk Presseforbund, Elin Floberghagen, mediene om å «tenke seg om». – Det samlede trykket fra redaktørstyrte medier og sosiale medier er voldsomt, sier hun til Medier24. Floberghagen reagerer ikke spesielt på at mediene velger å publisere videoen. Hun viser til at Moxnes selv har ønsket åpenhet i saken. Gode, presseetiske vurderinger er viktigst Aftenposten-redaktør Cecilie Asker sier at hun følger Floberghagens resonnement. – Det er viktigere for oss å gjøre gode, helhetlige, presseetiske vurderinger enn å slå andre medier på målstreken, sier Asker og fortsetter: – For eksempel er det viktig for oss å se på den totale mengden saker, hvordan vi formulerer oss i titler og ingresser og hvordan vi bruker bilder. Dette har vi gode diskusjoner på hele veien. Et annet eksempel på en slik vurdering er at vi ikke bruker vignetten «Moxnes-saken». Vi bruker vignetten «solbrilletyveriet». I 2003 publiserte presseforbundet rapporten «3 uker i desember». Det er en kritisk gjennomgang av medienes rolle i den såkalte «Tønne-saken». Her skriver utvalget bak rapporten at belastningen for et menneske er stor når «en sak av utelukkende negativ karakter bærer ens navn». De skriver også at et etternavn deles av mange i en familie, og at flere dermed trekkes inn og belastes i saken enn det som ellers ville vært tilfelle. Viktig å holde hodet kaldt Asker peker videre på at det er vanskelig å komme utenom at saken er av offentlig interesse, gitt Moxnes’ posisjon og rolle. Hun understreker at selv om tyveriet skjedde på en feriereise, og det ikke er snakk om et stort beløp, så lever politikere av tillit. – Men det er viktig at vi holder hodet kaldt. Vi har forståelse for at trykket i tradisjonelle og sosiale medier blir veldig stort. Vi må ta ansvar for vår dekning og rolle, og det gjør vi vurderinger av kontinuerlig. Sjefredaktør i Dagbladet, Frode Hansen, sa til Medier24 at det er lett å skjønne at saken er ubehagelig og belastende for Moxnes. – Det er et hardt mediepress på ham nå, og det må vi i pressen være bevisste på. Nettopp derfor er det viktig å få frem stemmer som støtter partilederen, slik vi har gjort i flere saker, sa Hansen til avisen.  «Vegg av hån» og «blodhunger» Rødt-politiker Mímir Kristjánsson reagerer også på trykket. I et innlegg på sin egen Facebook-side skriver han blant annet at mye av det som skrives om Moxnes i sosiale medier, er «direkte nedrig». «Jeg tror vi gjør lurt i å huske på at Bjørnar Moxnes bare er et menneske, han også. Denne saken er selvfølgelig oppsiktsvekkende og alvorlig. Men det må gå an å ha litt proporsjoner oppi alt dette», skriver Kristjánsson. – Jeg har vondt av hele saken, og jeg har vondt av å tenke på Moxnes. Han er i en livskrise, sa Rødt-politikeren til Aftenposten tirsdag. Også nasjonalbibliotekar, samfunnsdebattant og tidligere RV-leder Aslak Sira Myhre har delt sitt syn på saken. På Facebook skriver han at «pressens kollektive blodhunger går over styr», og at sosiale medier fungerer som en forsterker. Arrogant og uvitende Selve sykmeldingen har også vært et mye omtalt tema. Spesielt i sosiale medier. Et eksempel finner man på den tidligere NRK- og Dagens Næringsliv-journalisten Jarle Aabøs Facebook-side. Her spør han hvorfor «skandaliserte politikere sykmelder seg» og peker på at «den åpenbare (bi-) effekten» av sykmeldingen er at pressen slutter å ringe. På Instagram reagerer lege Kaveh Rashidi på at så mange setter spørsmålstegn ved Moxnes’ sykmelding. «Leger skal hverken moralisere eller dømme pasientenes valg i livet, vi skal hjelpe folk med å få bedre helse. Hvis legen mener sykmelding var riktig, så var det det. Ferdig», skriver han i Instagram-posten. Videre skriver Rashidi at det å kritisere andres sykmeldinger i beste fall er arrogant og uvitende. «La oss være litt voksne nå. Legen fikser sykmeldingen, rettsvesenet fikser straff for tyveri, partiet velger rollen hans i Rødt og velgerne velger skjebnen til Rødt. Er ikke verre enn det.»

Summary: Rødt-leder Bjørnar Moxnes er sykmeldt til 18. juli etter at han stjal et par solbriller på Gardermoen i juni. Saken har fått omfattende dekning i både redaktørstyrte medier og sosiale medier.

Summary: Elin Floberghagen, generalsekretær i Norsk Presseforbund, ber mediene vise forsiktighet på grunn av det massive medietrykket på Moxnes. Mange Rødt-politikere har uttrykt tillit til Moxnes som partileder til tross for hendelsen. De mener saken har fått overdreven medieoppmerksomhet.

Summary: Noen, som Rødt-politiker Mímir Kristjánsson og samfunnsdebattant Aslak Sira Myhre, har også kritisert det de anser som en «vegg av hån» og «blodhunger» i mediedekningen.