Liam, 20, lockades till Cypern av Klarna

Sol, bad och en fet lön på Cypern. Det låter nog som en härlig tillvaro för de flesta. Kanske lockas främst unga av tanken på att jobba utomlands några år. ”Efter din tid hos oss har du inte bara växt som person utan också skaffat dig en upplevelse för livet!” står det i jobbannonserna från det globala callcenterföretaget Foundever. 20-årige Liam Bladström från Falun nappade på erbjudandet. Han sålde sin bil, packade väskorna och flög ner till medelhavsön. På Cypern skulle han få jobba på Klarnas kundtjänst via Foundever. Och ja, en upplevelse för livet verkar Liam och hans kollegor sannerligen ha fått. Men kanske inte den upplevelse de förväntat sig. Väl på plats var villkoren inte riktigt så bra. Lönen låg mellan 67–78 kronor i timmen och de anställda arbetade mellan 48–56 timmar i veckan. Detta visar en granskning som tidningen Arbetet gjort tillsammans med Arbetsvärlden. Även jämfört med andra jobb på Cypern var det en låg lön. Foundever lockade även med ett bonussystem. Men det var inte ens lönt att försöka nå upp till de siffror som krävdes, menar Liam. Djävulskapen slutade inte där. Utöver de dåliga lönerna verkar arbetsmiljön på kontoret varit fruktansvärd. Liam minns särskilt en incident med en chef. – Han hade verkliga aggressionsproblem. Och det blev bara värre. Till slut stod han en dag vid sitt skrivbord och vrålade rakt ut mot oss. En kollega fick höra att ingen skulle bry sig ifall hon levde eller dog, berättar han.  Efter ett tag vände sig Liam och kollegorna till Klarnas vd Sebastian Siemiatkowski. Han svarade inte på deras meddelanden. Svenska betaljätten Klarna har länge beskrivits som något av en framgångssaga. Sebastian Siemiatkowski har målats upp som en ny generations techentreprenör tillsammans med Spotifys svenska vd, Daniel Ek. Utöver detta verkar de ha andra gemensamma intressen: att inte sätta arbetsvillkor i främsta rummet. Foundever, som Klarna anlitat som underleverantör, verkar ligga i linje med de värderingarna. Klarna och Spotify har hamnat i blåsväder under 2023 efter att ha lämnat förhandlingar om kollektivavtal. Efter hot om strejk tecknade Klarna till slut kollektivavtal. Kanske till Siemiatkowskis förtret, som jämfört facket med grisar. Om den nya tidens techentreprenörer fortsätter på inslagen väg kommer de fackliga striderna stå som spön i backen. Jag förstår inte vad som är så svårt med att vara mån om vettiga villkor, oavsett om de gäller ens egna anställda eller när man använder underleverantörer. Finns inte bra arbetsvillkor inom ramen för affärsidén är det är dags att se över den. Då kanske den inte är så bra som de själva trott. Liam Bladström är nu tillbaka i gråa och kalla Sverige. Enligt sina beräkningar har han gått 35 000–40 000 kronor back på sin ”upplevelse för livet”.

Summary: 20-årige Liam Bladström från Falun lockades av jobberbjudande på Cypern från callcenterföretaget Foundever där han skulle jobba som kundtjänstmedarbetare åt Klarna.

Summary: Väl på Cypern infriades inte Bladströms förväntningar.

Summary: Aftonbladet ledare tycker det är dags att techentreprenörer börjar bry sig om vettiga arbetsvillkor.


Grunnleggende sikkerhet på nettet er truet. NSM frykter kunstig intelligens og kvantemaskiner.

Nettangrepene mot Norge skyter i været. Støtten til Ukraina har gjort Norge til yndet mål for prorussiske hackere. Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) la fredag morgen ut rapporten Nasjonalt digital risikobilde 2023. Den viser at digitale angrep mot Norge vokser i omfang. Rapporten peker på nye og skremmende trusler i cyberspace. Den teknologiske utviklingen utfordrer store deler av privat og offentlig virksomhet. Det inkluderer Forsvaret og forsvarsindustrien. Men noe av det som bekymrer NSM mest, ligger i nye teknologier. Først og fremst kunstig intelligens (KI – eller AI på engelsk) og kvanteteknologi. Kvantedatamaskiner innen 2030 Hittil er ikke kunstig intelligens blitt brukt i cyber- eller påvirkningsoperasjoner mot Norge, opplyses det i rapporten. Men NSM mener at «det trolig bare er et spørsmål om tid» før det skjer. Misbruk av ny kvanteteknologi kan få enorme konsekvenser for alle. (Se listen lenger nede.) Fenomenet går allerede under navnet «kvante-apokalypse». Forklaringen er denne: I dag er all viktig informasjon og kommunikasjon på nettet som regel kryptert. Dagens kryptering beskytter alt fra Forsvarets systemer, banktransaksjoner og mobilkommunikasjon. Men om få år kan såkalte kvantedatamaskiner trenge gjennom sperrene som i dag beskytter hemmelighetene på nettet. Det innebærer også at kryptert informasjon innsamlet av fremmede etterretningstjenester opp gjennom årene står i fare for å bli kompromittert, påpeker NSM. Det er en utbredt oppfatning at den første kvantedatamaskin som er egnet for å bryte ned kryptering, vil være en virkelighet i 2030. Hva skjer hvis alle koder knekkes? Uten beskyttelse gjennom kryptering av data på nettet, kan blant annet dette ligge åpent for dem som har den rette teknologien: NSM jobber med bedre kryptering – Ja, dette kan bli en reell trussel i fremtiden, sier NSM-sjef Sofie Nystrøm til Aftenposten. – Vi har dette høyt på vår risikoradar, og vi jobber med kvante-tematikk og spesielt kvanteklare kryptoalgoritmer. – Så dere har på en måte vaksinasjonen? – Vi må finne kryptoalgoritmer som i fremtiden kan stå seg. Det gjør vi blant annet i samarbeid med amerikanerne. Og jeg kan om kort tid peke på to «kvanteklare» algoritmer, sier Nystrøm. NSM jobber hardt for at norsk næringsliv og alle som skal motstå kvantetrusselen i fremtiden, skal få på plass disse løsningene i tide. Langt flere norske nettsteder angripes Men allerede dagens trusler utgjør en kontinuerlig utfordring for NSM. Antall angrep som har som mål å lamme norske tjenester eller nettsteder, er økende. Og de som står bak, blir mer avanserte. Samtidig blir truslene mer varierte. – Det siste året er det registrert seks ganger så mange slike angrep som i de tre foregående år til sammen, sier Nystrøm. Ukraina-støtten gjør Norge til mål Hun sier at den norske støtten til Ukraina gjør Norge til mål for prorussiske «hacktivister». – Det er et nytt fenomen at norsk politikk i så sterk grad utløser angrep fra aktivister som prøver å påvirke beslutningstagere og opinionen, mener Nystrøm. – Så norske bidrag, fysiske og politiske, til krigen i Ukraina gjør at Norge i praksis er blitt et mer yndet mål for slike angrep? – Absolutt. Men dette er ikke noe unikt for Norge. Dette ser vi mot de andre allierte også. Cyberangrep i nye sektorer Cyberangrep er blitt hverdagskost, konstaterer NSM. Bølgen av tjenestenektangrep fra prorussiske aktører rammer virksomheter innen transport, finans og helse. Det er nytt. Fra før er høyteknologi, næringsliv og offentlig forvaltning «populære mål». Universiteter og forskningsmiljøer er fortsatt mål for nettangrep. I sommer ble det kjent at 12 norske departementer var blitt kompromittert gjennom bruk av såkalte nulldagssårbarheter. «Regjeringen står under angrep», sa statsministeren Jonas Gahr Støre. NSM opplyser at slike angrep er nærmest umulig å beskytte seg mot: «De kjøpes og selges på digitale undergrunnsmarkeder, hvor en symbiose av hackere, kriminelle og etterretningstjenester opererer». Hvem er angriperne? – Hvem står bak alle disse angrepene? Statlige aktører? – Det er det samme bildet vi har sett fra PST og Etterretningstjenestens rapporter gjennom noen år. Når det gjelder stater, er det først og fremst Russland, Kina, Iran og Nord-Korea. I tillegg kommer en blanding av kriminelle grupperinger som også kan ha tilknytning til myndigheter, sier Nystrøm. Hun frykter at angrepene vil øke i omfang og bli mer sammensatte og kompliserte å håndtere. – Men vår største bekymring er de dype, stillegående og svært avanserte cyberangrepene. De man ikke vet om. Kontinuerlige angrep mot Forsvaret Forsvaret er utsatt for stadig flere og mer alvorlige angrep, sier Nystrøm. – Vi håndterer blant annet et cyberangrep akkurat nå sammen med Forsvaret. Dette er løpende. Det er ikke noen hvileskjær. Dette er kontinuerlige angrep mot Forsvarets cybersystemer. – Er dette angrep av en slik karakterer at det i en gitt situasjon vil kunne hemme forsvarets evne til å operere? – Det kan gjøre det. Staten ikke godt nok forberedt I sitt sikkerhetsfaglige råd som ble fremlagt i mai i år, hevdet NSM at demokratiske land står i fare for å tape terreng i kappløpet om ny teknologi. De viktigste utfordringene er:

Summary: Nettangrep mot Norge øker og Norges støtte til Ukraina gjør at landet er et mål for prorussiske hackere.

Summary: Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) er bekymret for kunstig intelligens og kvanteteknologi.


Her begraver hun ideen om kommunesammenslåing: – Overhodet ikke et tema

De fire ordførerne på Nord-Jæren vil opprette et nytt, politisk råd for å gjøre samarbeidet i regionen mer formelt og forpliktende. Men kommunesammenslåing? Nei, det vil de ikke høre snakk om. Det er ikke ofte de fire formannskapene i Stavanger, Sandnes, Sola og Randaberg samles. Derfor var spekulasjonene flere før tirsdagens sjeldne møte i Sandnes rådhus. Kunne dette være første skritt på veien mot en kommunesammenslåing på Nord-Jæren? – Svaret er 100 prosent nei, sa Randaberg-ordfører Jarle Bø (Sp) til Aftenbladet like etter møteslutt. – Overhodet ikke aktuelt, sier Sandnes-ordfører Kenny Rettore (H). – Vi må ikke spore av før samarbeidet i det hele tatt har begynt. Det er synd hvis en ny debatt om kommunesammenslåing skal overskygge det vi ønsker å oppnå, så la oss legge den ballen død, sier Sola-ordfører Janne Stangeland Rege (H). – Det er bortkastet tid å diskutere sammenslåing nå. Da må Stortinget i så fall legge noen skikkelige lokkemidler på bordet først, sier Stavanger-ordfører Sissel Knutsen Hegdal (H). Så hva er det egentlig de fire ordførerne ønsker å oppnå? – Vi ser at det er behov for et mer forpliktende samarbeid mellom kommunene på Nord-Jæren, og ønsker å formalisere dette i et nytt, politisk råd, sier Rettore. Sammen med sine tre ordførerkolleger og næringssjefene i Stavanger, Sandnes og Sola, ledet han møtet hvor 78 folkevalgte - pluss kommunedirektørene fra de fire kommunene på Nord-Jæren - var samlet. Ønsker nytt, politisk råd – Kommunene samarbeider allerede på en rekke områder, men vi tror dette arbeidet kan forsterkes ytterligere i årene som kommer. Det er viktig at vi enes om hvordan vi kan styrke attraktiviteten til Norges tredje største storbyområde ytterligere, sier Rettore. – Målet er at vi skal bli landets mest attraktive bo- og arbeidsmarkedsregion, legger han til. – Sandnes vil alltid være best på sine ting, Stavanger på sitt og vi i Randaberg på vårt. Men det er i tillegg mange ting vi kan bli enda sterkere på sammen, og det er derfor vi tar dette grepet nå, sier Jarle Bø. – Hvorfor skal et politisk råd fungere bedre enn de samarbeidsformene som har vært mellom kommunene før? – Det er ingen som sier det skal bli bedre. Vi skal bygge videre på det vi allerede er gode på, og samtidig bli flinkere til å snakke med én felles stemme i saker som angår hele regionen, sier Bø. Tirsdag fremmet de fire ordførerne derfor følgende forslag i det felles formannskapsmøtet: «Nord-Jæren-samarbeidet formaliseres. Det opprettes et interkommunalt politisk råd». Flere innvendinger Målet med samarbeidet er å videreføre, utvide og styrke det interkommunale samarbeidet, med en felles, formalisert møtearena. Rådet skal opprettes senest 1. januar 2025. Kommunedirektørene i Stavanger, Sandnes, Sola og Randaberg får nå i oppdrag å utarbeide et felles saksframlegg som skal behandles av kommunestyrene i alle de fire kommunene. – Men hvis dere allerede har bestemt dere for å opprette et politisk råd så blir det vel slik? Dere har jo et flertall bak dere i alle de fire kommunene? – Ja. Men vi skal lytte til innspillene vi får underveis, blant annet fra dette møtet. Prosessen videre skal samkjøres i alle de fire kommunene, og det ligger et betydelig arbeid foran oss. Jeg er likevel sikker på at dette vil gi langt flere og bedre resultater for regionen, sier Stavanger-ordfører Sissel Knutsen Hegdal. Både Dag Mossige (Stavanger Ap), Eirik Faret Sakariassen (Stavanger SV), Daria Maria Szymaniuk (Stavanger MDG) og Arne Buchholdt Espedal (Sandnes Ap) tok i møtet til orde for at det politiske rådet må ha en bred politisk representasjon. – Jeg frykter at altfor få stemmer vil bli hørt hvis rådet bare skal bestå av de største og styrende partiene, sa Szymaniuk. – Jeg er bekymret for at mye av arbeidet skal trekkes ut av kommunene igjen og samles på de fire ordførerne. Vil dette bli et forum der opposisjonen ikke får noen rolle, spurte Mossige. Skeptiske – Nesten halve den politiske forsamlingen blir satt på sidelinjen hvis det kun er ordførere og politisk ledelse som får delta. Det må være en viss representasjon her, og det trengs vel egentlig ikke noe nytt råd for at de fire ordførerne skal klare å møtes, sa Sakariassen. – Det er oppsiktsvekkende mange av oss som snakker sammen allerede, og jeg er ikke sikker på at et slikt råd vil fungere. Vi må uansett passe oss for at det ikke blir et beslutningsorgan, men et organ for samordning. I tillegg trenger det en struktur som kan holde over mange valg, sa Espedal. Sissel Knutsen Hegdal (H) understreker at hun er opptatt av samarbeid, også på tvers av partigruppene. – At rådet oppleves inkluderende, er et premiss for at det skal lykkes og få nødvendig tilslutning. Men det er viktig at vi snakker mer om det vi er enige om, og at vi bruker én felles stemme for å fremme våre felles interesser inn mot stat og regjering, sier hun. – Jeg tror vi vil feile med én gang hvis rådet bare skal bestå av oss fire ordførere. Vi må utforme dette sammen, slik at alle føler et eierskap til det. Ingen blir gode av å sitte alene og vedta ting, sier Janne Stangeland Rege.

Summary: De fire ordførerne på Nord-Jæren ønsker å opprette et nytt, politisk råd for å formalisere og forplikte samarbeidet i regionen.

Summary: Ordførerne avviser spekulasjoner om at dette er et ledd i en eventuell kommunesammenslåing, og påpeker at hensikten er å bygge på eksisterende samarbeid og snakke med én felles stemme i regionale saker.

Summary: Det nye politiske rådet har som mål å videreføre, utvide og styrke det interkommunale samarbeidet, og skal opprettes senest 1. januar 2025.

Summary: Kommunedirektørene i de fire kommunene er blitt gitt oppdraget med å utarbeide et felles saksframlegg, som skal behandles av kommunestyrene i alle fire kommunene.


Får ikke kontakt med datteren og barnebarnet i Gaza: – Jeg vet ikke om de er i sikkerhet

Abed Ghazal vet ikke om datteren Lana (21) og barnebarnet Yahya (10 måneder) er i live. De er fastlåst i Gaza, og fredag kveld mistet de all kontakt. Abed Ghazal har rødsprengte øyne og holder tårene tilbake.  – Jeg har ikke sovet på et døgn, sier Ghazal.  Gaza blir omtalt som «verdens største fengsel», og bærer preg av mange år med krig og konflikt.  Nå er området på nytt en krigssone, etter en uke med krigføring mellom Hamas og Israel.  Siden i går kveld, klokken 18, har ikke datteren svart på anropene hans. Det er lite han får gjort, derfor deltar han på en demonstrasjon i Oslo til støtte for Palestina når VG møter ham.  – Jeg vet ikke om de er i live. De har ikke noe sted å dra, ingen steder er trygt, sier Ghazal. Han har vært i kontakt med UD, men sier at det er lite de kan gjøre. Datteren Lana og barnebarnet Yahya kommer seg ikke ut av det krigsherjede området. Følg med på siste nytt om konflikten i VGs liveoppdatering. Forvirret over bakgrunnen? Konflikten er komplisert og kan være vanskelig å forstå. Bli litt klokere her: Spørsmål og svar: Konflikten i Israel og Palestina. Datteren bor i Oslo og er norsk statsborger, hun var seks år da hun kom til Norge i 2008. I august tok hun med seg sønnen til Gaza for å møte familien der.  Det virket trygt da hun dro. – Det er vondt å vite at hun er der uten mat og varme klær til Yahya, sier Ghazal.  – Hvordan virket Lana sist du snakket med henne? – I går gråt vi begge to. Jeg spurte om hun kunne åpne kamera, og hun gråt og jeg gråt på den andre siden. Hun sa «pappa, kan du tilgi meg? Er du glad i meg, elsker du meg?», sier en tydelig rørt Ghazal til VG og legger til: – Det er grusomt. Vet ikke om de er i sikkerhet Den siste uken har hun og sønnen flyttet rundt til tre ulike leiligheter, for å forsøke å oppholde seg i sikkerhet og unna bomberegnet. De har hatt løpende kontakt den siste uken. Etter at de flyttet siste gang i går kveld, har han ikke fått tak i henne. – De fikk beskjed om at det skulle bombes i området der de bodde, derfor måtte de flytte til en slags hytte lenger sør. Men de har ikke vann, strøm, mat eller varme klær der, sier Ghazal. Siden klokken 18 fredag kveld, mistet mange familier i Norge kontakt med sine slektninger i Gaza, forteller flere VG møter i demonstrasjonen. Det var ventet at mobilforbindelsen ville kuttes.  At Lana ikke lenger tar kontakt trenger derfor ikke bety det Ghazal frykter: – Men jeg vet ikke om de er i live. Om Lana og barnebarnet mitt er i sikkerhet. Jeg har ikke fått tak i henne, sier Ghazal, opprørt i tårer. Siden krigen begynte har over flere tusen blitt drept og såret.  Israel har innført total blokade av Gaza. Det er ingen elektrisitet i området, og det blir ikke fraktet inn mat eller rent drikkevann. Nå er håpet at de skal klare å komme seg til Egypt, som lar borgere med vestlige pass komme over grensen.  Men familie og venner får beskjed om at det er fare for angrep på grensen også. De har alliert seg med venner i Gaza for å sikre at hun kommer seg trygt over grensen.  – Men det nytter ikke hvis ingen får kontakt med Lana, sier en opprørt Ghazal. Huitfeldt: – Jeg er veldig bekymret Utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap) sier til TV 2 lørdag ettermiddag at utenriksdepartementet ikke får ut 130 nordmenn, som sitter fast på Gazastripen. – Vi får ikke de 130 nordmennene ut, sier utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap) til TV 2. – Det er blitt sagt at grensen mot Egypt skal åpnes, men det har ennå ikke skjedd, forklarer hun. Håpet til Ghazal, som befinner seg i Oslo, er at datteren og barnebarnet kommer seg til Egypt. – De nekter å la palestinske innbyggere passere, men de med vestlig pass får komme gjennom, sier Ghazal.  Forlenget tidsfrist Israel er ventet å gjennomføre en omfattende bakkeinvasjon av Gazastripen, i en koordinert offensiv. Det israelske militæret har gitt sivile i Nord-Gaza tidsfrister til å reise sørover. Den siste fristen løp ut lørdag klokken 15 norsk tid. Ifølge Huitfeldt, er norske myndigheter i kontakt med egyptiske og israelske myndigheter og ber dem åpne grensene. – Vi er i nær kontakt med dem for å få nordmennene ut så fort som overhodet mulig. Det står folk klar til å ta imot dem. Jeg er veldig bekymret, sier hun.

Summary: Abed Ghazal har mistet kontakt med datteren Lana og barnebarnet Yahya, som sitter fast i Gaza.

Summary: Området er igjen en krigssone, etter en uke med konflikt mellom Hamas og Israel.

Summary: Lana og Yahya har flyttet flere ganger for å komme seg unna bombene.

Summary: Over flere tusen mennesker er drept eller såret, og Israel har blokkert Gaza fullstendig.

Summary: Utenriksminister Anniken Huitfeldt sier til TV 2 at 130 nordmenn sitter fast på Gazastripen.


Russland tar uvanlig grep nær Norge: – Moskva må ha gitt ordre om at fly skal beskyttes med bildekk

Russisk bildekk-paranoia har nådd en arktisk flybase. Like ved Norge. Olenja-flybasen ligger rett sør for Murmansk, litt over 180 kilometer fra norskegrensen. Siden i fjor sommer er flyplassen brukt til bombetokt mot Ukraina.  Flyplassen ligger 1750 kilometer unna nærmeste frontlinje i Ukraina-krigen. Det er ikke kjent at Ukraina har droner eller våpentyper som kan nå så langt.  Likevel har Russland gjort en stor innsats for å minimere faren for angrep mot den viktige basen.  Det viser ferske satellittbilder Aftenposten har fått fra Planet Labs. Bilder tatt på tre ulike dager i september viser at sikkerheten er skjerpet. I årevis har et tyvetall strategiske bombere av typen Tu-22M3 stått parkert i en klynge nordvest for flystripen. Måten disse har vært stablet sammen på, tolkes av vestlige eksperter som at de utgjør en «skraphaug». Sprer fly etter serie med droneangrep Nå er disse, og flere andre fly, spredt ut over parkeringsområder både ved flystripen og mer fjerne oppstillingsplasser.  På et bilde fra 27. september har noe skjedd. Samtlige 36 Tu-22M3 har noe som ser ut som bildekk ved luftinntak og vinger. Enkelte av flyene har også fått dekk på deler av vingene. Også tre transportfly av typen An-12 er utstyrt på samme vis. Dette ligner på tiltak Russland tidligere har innført ved Engels-basen. Den ligger 720 kilometer sørøst for Moskva. Der har Ukraina ødelagt flere bombefly via vellykkede droneangrep.  Nylig ble det avdekket at russerne har begynt å male falske bombefly på rullebanen for å unngå angrep. Tror Moskva er redd for sabotører – De mange ukrainske droneangrepene har nok skremt russerne. Noen i Moskva må ha gitt ordre om at flyene skal beskyttes med bildekk, konstaterer Lars P. Haga.  Han er førsteamanuensis og luftmaktsekspert ved Luftkrigsskolen.  Bare siden august har det vært fem lignende angrep mot andre flybaser.  Haga har analysert bildene fra 9., 18. og 27. september for Aftenposten. Han omtaler sikkerhetstiltakene som spesielle. – Jeg tviler på at ukrainerne har våpentyper som kan slå til så langt unna som Olenja-basen. Men russerne har stor frykt akkurat nå for den indre trusselen fra sabotører på russisk territorium, sier Haga. – Hvilken effekt kan bildekk oppå bombefly ha? – Hensikten kan være å beskytte mot droneangrep, enten som en viss beskyttelse mot splintvirkning eller for å forvirre sensorer på våpen og droneoperatører, svarer han. Siden i fjor sommer er Olenja brukt til bombetokt mot Ukraina. Flyplassen er hjemmebasen for Russlands strategiske Tu-22M3-bombefly.  Det er blant annet disse som i mange år har fløyet treningstokt i formasjon. De har simulert angrep på de Pentagon-finansierte radaranleggene i Vardø.  Da har mer avanserte og langtrekkende Tu-95 og Tu-160-bombefly vært brukt. Disse flytypene holder vanligvis til på Engels. De gamle flyene står stille – Bildene viser at omtrent de eneste flyene som rører seg i perioden er 7–8 Tu-95-bombefly. De andre står stort sett stille. Tu-95-flyene er heller ikke dekket av bildekk, sier Haga. Han sier disse flyene brukes jevnlig på tokt mot Ukraina. De er avhengige av å rykke ut på kort varsel. Det kan forklare hvorfor disse flyene nær norskegrensa ikke har fått bildekk over seg, mener han. Bildene Aftenposten har sett er også tilgjengelig for ukrainerne. Det vet russerne.  Plasseringen av flyene kan derfor være taktisk, påpeker Haga: – Mest sannsynlig bruker russerne ikke-operative Tu-22M3 som en avledningsmanøver. Ved et angrep er ideen at droner eller kryssermissiler skal angripe «vrak» heller enn operative fly.

Summary: Russland har skjerpet sikkerheten ved Olenja-flybasen, rett sør for Murmansk og nær Norge. Dette gjøres ved å spre ut strategiske bombefly og beskytte dem med bildekk.

Summary: Det skjer etter en rekke droneangrep mot russiske baser. Ekspert antar at intensjonen er å beskytte mot lignende angrep sør for Murmansk.


Minst 41 norske forfattere AI-misbrukt: – Skammelig

Norske forfattere reagerer sterkt på at deres bøker er brukt til å trene opp språkmodellene bak flere store internasjonale AI-roboter.   – Jeg synes det er skammelig at selskaper som vet bedre har som forretningside å knabbe åndsverk, sier Erling Kagge til VG. – Ran på høylys dag, sier krimforfatter Frode Sander Øien, best kjent under pseudonymet Samuel Bjørk. VG skrev tidligere denne uken at minst 30 norske forfattere er representert i databasen Books3 - som magasinet The Atlantic har skrevet flere saker om.  Books3 inneholder 183.000 verk - og er blitt brukt av store teknologiselskaper som Facebook-eier Meta, Bloomberg og flere andre til å trene opp språkmodellene bak flere store AI-roboter.  Etter VGs sak har Den norske forfatterforening gått gjennom sine 750 medlemmer - og funnet ut at 32 av deres medlemmer er rammet. 11 av disse er nye navn - så vi kan fastslå at minst 41 norske forfattere er representert i datasettet.  VG har bedt Facebook-eier Meta om en kommentar.  – Det er veldig alvorlig og trist at verkene til våre medlemmer blir misbrukt på denne måten. For dette er misbruk av opphavsrettlig materiale, sier Forfatterforeningens leder Brynjulf Jung Tjønn. Forfatterforeningen har nå sendt ut brev med informasjon til sine medlemmer.  – Nå må vi jobbe for å finne ut hva vi kan gjøre for å ivareta interessene til forfatterne. Det viktigste nå er å få til en regulering for å forhindre at dette skjer igjen,  og da må politikere og myndigheter på banen, sier Jung Tjønn. Forfatterforeningen følger nøye med på søksmålet til flere amerikanske forfattere mot Open AI - som TEK.no har omtalt her. Ifølge The Atlantic består Book3 hovedsakelig av piratkopierte e-bøker. – Dette er jo ran på høylys dag, jeg ble forbanna da jeg hørte om måten de hadde gått frem på, sier Frode Sander Øien som skriver under pseudonymet Samuel Bjørk. – Dette er ikke noe som er laget for å «tjene menneskeheten», men handler om ren profitt, det å da ta seg til rette på denne måten er helt forkastelig, og gjør meg helt kvalm. Frode Sander Øien har selv testet flere av teknologiselskapenes AI-roboter - og er overrasket over hvor mye de vet om hans romankarakterer. – Jeg ba dem skrive et åpningskapittel om Mia Krüger og Holger Munch fra krimbøkene mine, og der kom alle karaktertrekkene fra mine bøker frem ned til minste detalj. – Det er litt skremmende, jeg må innrømme det. Forfatter Maja Lunde følger også med på utviklingen, og er en av forfatterne som har flere verk i Books3.  – Denne nye vendingen liker jeg dårlig, sier Lunde og fortsetter: – Jeg har aldri godkjent at mine verk skal benyttes til maskinopplæring og ser dette som svært bekymringsfullt. En språkmodell opptrent i mine bøker vil for eksempel kunne produsere tekster «i stilen til», noe som åpenbart er opphavsrettslig alt annet enn greit, sier Lunde til VG. Hun får støtte av Erling Kagge: – Bøkene mine er gitt ut på 41 språk og det fremstår som uutgrunnelig sleipt å la alle forlagene og meg gjøre jobben for dem. Selskaper som Meta har jo latt det gå sport i å bevege seg langs grensen av hva som er rett og galt.  – Noen bør trekke ned buksa til Mark Zuckerberg og gi ham ris på rumpa, sier Erling Kagge til VG. Han er en av flere sakprosaforfattere som er med i datasettet. Norsk faglitterær forfatter- og oversetterforsning opplyser til VG at de ikke har fått oversikt over hvor mange av deres medlemmer som er med i datasettet. – Vi ser svært alvorlig på at verk av norske sakprosaforfattere er ulovlig brukt på denne måten, sier foreningens leder Arne Vestbø. The Atlantic har skrevet flere saker om datasettet «Books3» og har nå laget en søkemotor for å hjelpe forfattere med å finne ut om deres verk er å finne i datasettet. The Atlantic har prøvd å få kommentar fra Meta om blant annet bruken av piratkopierte bøker i sin AI-trening, men Metas talsperson viser i stedet til et ferskt søksmål – der Metas advokater argumenterte for at deres AI-modell (LLaMA) og «output» ikke er «vesentlig lik» forfatternes bøker.

Summary: Flere norske forfattere uttrykker misnøye med at deres verk brukes for å trene opp AI-roboter.

Summary: Verksbasen Books3, som inneholder 183,000 verk, har blitt brukt av store teknologiselskaper som Meta, Bloomberg og flere andre for dette formålet.

Summary: Minst 41 norske forfattere er representert i databasen, og Forfatterforeningen arbeider nå for å ivareta interessene til forfatterne og forby lignende hendelser i fremtiden.

Summary: Forfatterne anser dette som misbruk av opphavsrettlig materiale, og krever strengere reguleringer.

Summary: Books3s database inneholder hovedsakelig piratkopierte e-bøker, ifølge The Atlantic.


Fire pågrepet for terrorplaner i Østerrike – frykter angrep mot julegudstjenester. PST er varslet.

Fire er pågrepet for terrorplaner i Østerrike. Pågripelsen kommer bare et halvt døgn etter det kom terrortrusler mot Kölnerdomen i Tyskland. Politiet i flere europeiske byer varsler økt terrorberedskap i julen og romjulen. Fire personer er pågrepet i forbindelse med etterforskningen av et islamistisk nettverk i Østerrike, melder landets myndigheter. Direktoratet for sikkerhet og etterretning ved det østerrikske innenriksdepartementet meldte søndag at avhør av de mistenkte pågår. Ifølge innenriksdepartementet er sikkerhetssituasjonen i Østerrike og hele Europa spent. Politiet i Wien sa lørdag at det er iverksatt ekstra forholdsregler i juleferien. Får fortløpende informasjon fra Europa Trond Hugubakken er kommunikasjonsdirektør i Politiets sikkerhetstjeneste (PST). Han sier til Aftenposten søndag at PST får fortløpende informasjon fra sine kolleger i Europa. – Vi har et veldig godt samarbeid med det europeiske sikkerhetstjenestene og får fortløpende informasjon fra dem. Vi er klar over hva de driver med og har et godt grunnlag for å vurdere hva denne informasjonen betyr for Norge, sier Hugubakken. Han legger til at den siste informasjonen om indikasjoner på terrorangrep i forbindelse med jul og nyttår i flere europeiske land ikke vil endre på terrortrussel-nivået i Norge. – Vi har et moderat terrortrussel-nivå i Norge. Det har ikke skjedd endringer etter at den siste oppdateringen av terrortrussel-nivået ble lagt frem i begynnelsen av november. Vi har ingen indikasjon på at noen planlegger noe terror i forbindelse med julen, sier Hugubakken. Moderat terrortrussel-nivå betyr ifølge Hugubakken at det er like sannsynlig som usannsynlig at det kan komme terrorangrep i Norge. Det er likevel et skjerpet terrorbilde mot jødiske og israelske interesser i Norge i kjølvannet av krigen i Midtøsten. Gir informasjon til politidistriktene Moderat terrortrussel-nivå blir forklart på denne måten på nettsidene til PST: «En eller flere aktører kan ha evne og vilje til å gjennomføre terror i Norge.»  – Dette er en generell vurdering, ikke en vurdering kun for julen, understreker Hugubakken. Han legger til at PST jobber hver dag med dette og vurderer fortløpende relevant informasjon som danner grunnlaget for terrortrussel-nivået i Norge. – Vi følger med på dette hver dag og sender ut relevant informasjon til politidistrikter. Så er det opp til politidistriktene hvordan de håndterer informasjon og situasjoner tilknyttet den.  Bombehunder i katedral i Köln Store politistyrker og bombehunder befant seg lørdag kveld i Kölns kjente katedral og området rundt. – Etter kveldsmessen ble katedralen bli gjennomsøkt med bombehunder og deretter sperret av, sa sjefen for Kölns kriminalpoliti, Michael Esse, i en pressemelding. Ifølge flere tyske medier er bakgrunnen for aksjonen at sikkerhetstjenestene i flere land er blitt advart om at en islamistisk terrorcelle har planlagt angrep i Europa i julen. Også Stephansdomen i Østerrikes hovedstad Wien skal ha vært blant de mulige målene. Politiet i Köln og Wien har økt sikkerhetsnivået for å håndtere trusselen, som kan være koblet til terrororganisasjonen IS. «Ettersom terrorrelaterte aktører i hele Europa har oppfordret til angrep på kristne tilstelninger – spesielt rundt 24. desember – har sikkerhetsmyndighetene innført nødvendige tiltak», heter det i en pressemelding fra politiet i Wien. Politiet i Köln sier at kirkegjengere og andre besøkende i julen og romjulen vil bli underlagt en sikkerhetskontroll før de slipper inn i katedralen. Også spansk politi skal være koblet inn i etterforskningen.

Summary: Fire personer pågrepet for terrorplaner i Østerrike. Ekstra sikkerhetstiltak iverksatt i julen.

Summary: PST i Norge får informasjon fra europeiske kolleger. Terrortrusselnivå i Norge forblir moderat.

Summary: Kölnerdomen i Tyskland og Stephansdomen i Wien blant mulige terrormål. Kirkegjengere vil bli sjekket for sikkerhet.


Legende om Norges sjanser i VM: – Landslagstroen min er litt drept

ULLEVAAL (VG) OL-vinner og fotballekspert Solveig Gulbrandsen er ærlig på hva hun mener om Norges muligheter i VM. Norges målsetting for VM i New Zealand er å bli puljevinnere og ta seg videre til sluttspillet. Det kom fram da landslagssjef Hege Riise presenterte troppen på Ullevaal stadion mandag.  – Det er en kraft i å ønske å vinne puljen. Og så slår vi under ifra, istedenfor å hausse det opp og at det blir et stressmoment, sier Riise til VG og viser til EM da Norge satte seg mål om medalje, men røk ut av gruppespillet.  Norge er i pulje med New Zealand, Sveits og Filippinene. Åpningskampen er 20. juli mot vertsnasjonen på Eden Park i Auckland.  Fotballekspert Solveig Gulbrandsen forstår hvorfor landslaget ikke har satt seg et tydelig mål om plassering, og mener målsettingen er basert på erfaringer.    – Det blir naturlig å si at de skal gå videre fra gruppen, når det er det de har slitt med før, sier Gulbrandsen til VG.  Hun spilte selv på et landslag som både tok gull i OL i Sydney i 2000, og EM-sølv i 2005 og i 2013. Nå har hun selv mistet troen på et landslag som er medaljefavoritter. På spørsmål om hva hun forventer av årets mesterskapstropp, svarer hun dette:  – Landslagstroen min er litt drept for tiden. Forventningene mine er at det norske landslaget går til kamp og gjør det som skal til for å få resultater. Det er det eneste jeg forventer. Og at man blør for drakten og gjør det som kreves, samlet som en enhet, sier Gulbrandsen.  Da Riise skulle presentere troppen, hadde det skjedd en feil. Se glippen her:  – Hva er det som gjør at landslagstroen din er drept?  – Over tid har det sakte, men sikkert gjort det. Hele mitt fotballiv har jeg vært på landslaget. Jeg brenner virkelig for at Norge skal levere bra, og jeg har mye erfaring både fra opp- og nedturer. Jeg har vært med på å tape styggere sifre, til å spille ræva, dårlig og lite underholdende, men likevel vunnet et OL-gull, sier hun og fortsetter:  – Når vi gang etter gang har troen, ser at det er muligheter, men deretter feiler på små og enkle grep som gjør at vi ryker, så blir det vanskelig. I de tre foregående mesterskapene til Norge synes jeg det var dårlig arbeid, totalt sett. Med den planen var det ikke mulig å levere, sier hun.  TV 2s fotballekspert svartmaler det ikke helt. Men selv om Norge har internasjonale stjerner i Caroline Graham Hansen, Ada Hegerberg og Guro Reiten, er hun ikke overbevist.  – Om vi har verdensstjerner, så viser det seg at det ikke er nok. Man må ha et lag som fungerer. Jeg har håp og tro igjen på at Hege Riise og teamet hennes er dyktige nok til å få med seg gruppen, og får solgt inn at alle står som en enhet, sier Gulbrandsen.  Angrepsspiller Karina Sævik mener Norge har satt seg realistisk målsetting denne gangen.  – De motstanderne vi har, er lag vi skal kunne vinne mot. Det er mer realistisk enn hva vi hadde i forrige mesterskap, da vi satte oss mål om medalje, men ikke kom videre fra gruppen engang. Jeg tror laget har troen på at vi skal klare det, sier Sævik.  Hun får støtte av keeper Cecilie Fiskerstrand, som endelig er tilbake i mesterskapstropp etter at hun røk korsbåndet. – Det er et mål som jeg synes er realistisk, så er det kamp for kamp etter det. I en enkeltkamp kan vi slå alle, men vi kan også tape mot alle, sier Fiskerstrand.  Fotballpresident Lise Klaveness mener det meste henger sammen med Norges historie. – Fra styrets side har vi vært opptatt av, etter EM, å gjøre en realistisk vurdering av at vi har hatt en veldig stor historie før. Det er mange år siden det ble vunnet VM, EM og OL. Vi er veldig opptatt av å ikke la historien være en vekt som ligger på skuldrene til spillerne. Det må ikke bli en belastning. De må være fri og føle at de er utfordrere og ikke favoritter, for det er det ganske mange år siden de var, sier Klaveness.

Summary: Landslagssjef Hege Riise presenterte målsettingene på Ullevaal stadion: å bli puljevinnere og ta seg videre til sluttspillet.

Summary: Norge er i pulje med New Zealand, Sveits og Filippinene, med åpningskamp 20. juli mot vertsnasjonen på Eden Park i Auckland.

Summary: OL-vinner og fotballekspert Solveig Gulbrandsen stiller lave forventninger til Norges kvinnelandslag i fotball-VM. Hun forstår hvorfor landslaget ikke har satt et tydelig mål om plassering, nettopp på grunn av tidligere erfaringer med å ikke komme videre fra gruppen.

Summary: Gulbrandsen har mistet troen på landslaget som medaljefavoritter, og begrunner det med svake resultater over lengre tid.


Rapport: Rikspolischefen visste om att Löfving var suicidal

Rikspolischef Anders Thornberg ska ha informerats om att Mats Löfving var deprimerad och suicidal veckorna före dödsfallet, enligt en skrivelse. Trots det skjutsades han hem av kollegor efter den kritiserade presskonferensen och lämnades därefter ensam. Men uppgifterna tillbakavisas av Polismyndigheten. Nya uppgifter från tiden innan Mats Löfvings död har kommit fram i en skrivelse till Arbetsmiljöverket från facket Polisförbundet och deras skyddsorganisation. Enligt rapporten ska rikspolischef Anders Thornberg ha informerats av chefer och medarbetare om att Löfving mådde mycket dåligt, var deprimerad och suicidal omkring en vecka före hans död. Något som Dagens Nyheter var först med att rapportera. Har fått kännedom Dessutom ska Polisförbundet ha framfört dessa uppgifter direkt till Anders Thornberg även i ett tidigare skede, enligt skrivelsen. Maria Jensen, regionalt samordnande huvudskyddsombud i polisregion Stockholm, skriver bland annat så här i rapporten: ”I min roll som regionalt HSO har jag från flera håll fått kännedom om att RPC, arbetsgivaren nationellt, ca 1-1 1⁄2 vecka innan presskonferensen den 22 februari fått information om att Mats L var suicidal. Denna oro har även förts fram ifrån Polisförbundet ca 3 veckor innan presskonferensen.”  ”Lämnades ensam” – Ingenstans har det tidigare framkommit att Polisförbundet flaggade om att Mats inte mådde bra, och att rikspolischefen fick veta att Mats var självmordsbenägen, säger Maria Jensen till DN.  Mats Löfving ska efter presskonferensen ha fått skjuts hem till Norrköping av kollegor, men fått nej på att följa med in. ”Överlämning mellan arbetet och det privata efter presskonferensen fanns inte och Mats lämnades ensam i sitt hem”, står det i rapporten ”Varit otroligt svårt” I skrivelsen lyfter skyddsorganisationen fram att utgången kunde ha blivit en annan om arbetsgivaren hade gjort rätt från början och samverkat för att på ett tidigare stadium fånga upp Löfving. Till DN säger Thornberg att allt som hänt har varit ”en otroligt jobbig process” och att det gjorts en mängd olika utredningar och rättsliga prövningar. På frågan varför Löfving skjutsades hem av kollegor och gick in i bostaden ensam konstaterar Thornberg återigen att processen varit svår. – Vi har hanterat hela den här frågan efter de förutsättningar som har funnits, det har varit otroligt svårt, säger Anders Thornberg till DN. ”Får stå för dem” Polismyndigheten tillbakavisar dock uppgifterna om att Thornberg skulle ha haft kännedom om att Löfving var suicidal. ”Detta är en uppgift som tillbakavisas av Polismyndigheten. Rikspolischefen har inte nåtts av dessa uppgifter”, uppger man i en kommentar till TT. Maria Jensen säger att polisens uttalande får stå för dem.  På frågan om hon med benämningen ”rikspolischefen” syftar på Anders Thornberg blir svaret att hon syftar på funktionen rikspolischef.  Men med funktionen menas väl även Anders Thornberg som är rikspolischef? – Det handlar inte om personen utan om funktionen. Jag är i de här sammanhangen inte Maria Jensen utan huvudskyddsombud.

Summary: Rikspolischef Anders Thornberg informerades om att polischef Mats Löfving var deprimerad och suicidal veckor innan han hittades död i sitt hem. Trots det lämnades Löfving ensam efter en presskonferens, vilket har lett till kritik mot polisledningen.

Summary: Utredaren Runar Viksten rådde Thornberg att överväga att avskilja Löfving från sin tjänst vid en presskonferens under februari. Efter presskonferensen kördes Löfving hem av kollegor, men lämnades ensam.

Summary: Enligt Dagens Nyheter, som tagit del av en skrivelse till Arbetsmiljöverket, hade Thornberg blivit informerad om att Löfving mådde mycket dåligt cirka en vecka före hans död.


Rasende bønder: – Et spørsmål om overlevelse

For å bli hørt spyler bøndene gjødsel på bygninger, skaper trafikkaos og blokkerer viktige motorveier. I Frankrike har bønder demonstrert i to uker. Denne uken blokkerte de motorveier rundt Paris og satte fyr på høyballer.  Det er ikke bare i Frankrike at bøndene er sinte. Demonstrasjonene har pågått over tid i flere EU-land. Bøndene mener EU ikke gjør nok for å sikre levebrødet deres i møte med internasjonal konkurranse og globalisering. Spylte gjødsel på bygg i Paris Bøndene i Frankrike, som er EUs største landbruksprodusent, mener de ikke får godt nok betalt og at de utsettes for urettferdig konkurranse fra billig import. – Vi krever svar. Dette er landbrukets siste kamp. Det er et spørsmål om overlevelse, sier Karine Duc, som er bonde i Sørvest-Frankrike, til nyhetsbyrået AFP. Bønder over hele Frankrike har den siste tiden brukt kjøretøy til å sperre veier og skape trafikkaos.  – Statsministeren har gitt oss brødsmuler, og nå ønsker vi at han arbeider enda hardere og gir oss mer, sier Arnaud Lepoil i bøndenes ledende fagforening FNSEA. Et banner på en traktor har påskriften: Vi kommer ikke til å dø i stillhet. Flere traktorer har stablet vegger av rundballer som sperrer motorveien. Videoer i sosiale medier viser traktorer som spyler gjødsel og septik på fasaden til offentlige bygg i Paris. Trapper opp før EU-toppmøte Bøndene har trappet opp demonstrasjonene i forkant av EUs toppmøte i Brussel denne uken. I Belgia blokkerte de veiene til havnen i Zeebrugge. Bøndene mener havnen mottar økonomisk støtte på bekostning av bøndene. – Bøndene er desperate, virkelig desperate, sier Mark Wulfrancke, ved den belgiske fagforeningen Algemeen Boerensyndicaat. De blokkerer i tillegg et torg i sentrum av hovedstaden Brussel, og sier de vil bli der til minst torsdag, dagen EU-lederne skal møtes til et toppmøte i byen. Spanske bønder sier de vil slutte seg til bevegelsen med protester i februar. Bondeprotestene kommer i kjølvannet av lignende aksjoner i andre europeiske land, deriblant Tyskland og Polen, i forkant av valget til EU-parlamentet. I Tyskland frykter bøndene at forsyningene av tyskprodusert mat av høy kvalitet står på spill.

Summary: Franske bønder har protestert i to uker. De blokkerer motorveier og skaper kaos i trafikken

Summary: Bønder i andre EU-land har også demonstrasjoner, som Tyskland, Polen og Belgia.

Summary: De krever støtte og sikring av levebrød i møte med globalisering og internasjonal konkurranse

Summary: Protestene trappes nå opp før EUs toppmøte i Brussel


Innrømmet innside-feil: Krever nye svar fra Gram

Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) innrømmet at sakene knyttet til milliardkontrakt til våpenprodusenten Nammo burde vært håndtert som innsideinformasjon i Forsvarsdepartementet. Nå krever kontrollkomiteen på Stortinget nye svar. Gram innrømmet nylig at deler av sakskomplekset knyttet til våpenproduksjon i Nammo trolig burde vært håndtert som innsideinformasjon. Hans partikollega Ola Borten Moe (Sp) måtte gå av etter aksjekjøp i Nammos eierselskap. Gram opplyste først at sakene knyttet til våpenproduksjon ved Nammo ikke ble håndtert som innsidesaker. Nå ber Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité om nye svar fra Gram: Hadde departementet behandlet dette som innsidesak, ville de laget en liste over personer som hadde kjennskap til beslutningen. Disse ville da hatt status som innsidere. Det er forbudt for dem som handler på en slik liste, å handle i den aktuelle aksjen. Kontrollkomiteens spørsmål til Gram kommer samtidig som komiteen også har bedt om en redegjørelse fra tidligere statsminister Erna Solberg: Stortingspolitikerne vil komme til bunns i hvilke vurderinger Solberg gjorde av egen habilitet knyttet til selskaper der ektemannen Sindre Finnes har handlet aksjer. Milliardkontrakt og etterforskning Gram har forklart at det må gjøres en konkret vurdering på om offentliggjorte opplysninger om kjøpene var egnet til å påvirke aksjekursen til Kongsberg Gruppen AS, for å avgjøre om en sak skal behandles som innsidesak.  Ola Borten Moe (Sp) gikk av som statsråd tidligere i sommer etter en E24-sak som viste at den daværende nestlederen i Senterpartiet kjøpte aksjer for 415.000 kroner i Kongsberg Gruppen.  Det skjedde en uke før regjeringen annonserte en milliardkontrakt til Nammo, et selskap delvis eid av Kongsberg Gruppen.  «Ble det foretatt en konkret vurdering i forkant av sakene knyttet til våpenproduksjon i Nammo?», spør komiteen.  En ukes frist De ber også om å vite detaljene av denne vurderingen, dersom den ble gjort:  «Dersom det ble foretatt en vurdering i forkant av de nevnte sakene, ber komiteen om å få opplyst om når og hvordan denne vurderingen ble foretatt, samt en redegjørelse for hva som er begrunnelsen for at departementet i ettertid har endret vurdering og konkludert med at deler av sakskomplekset sannsynligvis burde vært håndtert som innsideinformasjon».  Gram må svare komiteen om en uke, innen tirsdag 3. oktober.  Økokrim åpnet i slutten av august etterforskning av Ola Borten Moes aksjekjøp. Han avviser at han har brutt innsideregelverket.

Summary: Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) har erkjent at saker knyttet til våpenprodusenten Nammo trolig burde ha vært håndtert som innsideinformasjon.

Summary: Partikollega Ola Borten Moe (Sp) måtte gå av etter aksjekjøp i Nammos eierselskap Kongsberg Gruppen.

Summary: Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité krever nå mer informasjon fra Gram om hvilke kontrakter og beslutninger som burde vært håndtert som innsideinformasjon, og når departementet innså dette.


Skräckdrogen i tullen – tusen gånger starkare än morfin

En dödlig drog, tusen gånger starkare än morfin, har fått norska tullen att larma. I Sverige har den beslagtagits flera gånger – vid ett tillfälle maskerad i annan förpackning. – Det är riktigt farligt, säger Karin Björk, laboratoriechef på Tullverket. Samlingsnamnet för drogen är nitazener. Den är släkt med morfin och heroin och tillhör den syntetiska opioidfamiljen, precis som fentanyl. Men preparatet är mycket starkare. – Det är väldigt potent. Potentare än fentanyl, säger Karin Björk som är laboratoriechef på Tullverket. Det räcker med några milligram för dödlig dos.  – Man kan drabbas av dåsighet, förvirring, andningsuppehåll och död, säger Karin Björk. Den norska tullen har aldrig tidigare sett så stort inflöde av drogen i landet som under de senaste månaderna. Hittills i år har sju beslag gjorts. De har därför gått ut med en varning. Något som Strömstad tidning rapporterat om. I Sverige har Tullverket gjort beslag på alla landets stationer. Sedan 2019 har nio beslag gjorts. I år har Nitazener upptäckts vid tre tillfällen. Märks som andra preparat Tullen har funnit det narkotikaklassade Nitazen i olika former – tabletter, pulver och vätska. De har också hittat preparatet i en medicinbruk som märkts med Oxycontin. Då är det extra allvarligt, förklarar Karin Björk. – Det kan stå hur mycket en dos innehåller på burken, men det är då inte säkert att det stämmer. Man har då ingen aning om hur mycket mycket man egentligen ska dosera. Det kan bli riktigt farligt, säger hon. Får man i sig preparatet finns det en risk att sjukvården inte kan hjälpa en. – Naloxon som vanligtvis används som motgift mot fentanyler fungerar inte på det här. Risk för Tullpersonal  På grund av drogens potens är den inte bara en risk för brukaren. Den kan även vara en risk för exempelvis tullpersonalen som hanterar inflödet. – Är det i pulverform ska man vidta försiktighetsåtgärder. Men med allting som man får in och som man misstänker är preparerat måste man var varsam. Hur stort det faktiska problemet med införseln av Nitazen är har Tullverket svårt att svara på.  – Det kan vara ett stort mörkertal så klart och det är svårt att säga hur det forstsätte, säger Karin Björk.

Summary: Norska tullen varnar för en dödlig ny syntetisk drog, nitazener, tusen gånger starkare än morfin.

Summary: Både Norge och Sverige har beslagtagit drogen flera gånger, ibland maskerad som annat preparat.

Summary: Både brukaren och personal som hanterar drogen löper risk för farliga effekter, och det kan finnas ett stort mörkertal kring dess införsel.


Vekteren i retten: – Stirret meg i øynene og tok tommelen over strupen

Vekteren som kastet Kevin Simensen ut fra utestedet i Kongsberg fortalt i dag om det han oppfattet som drapstrusler.  Den andre dagen i retten i politivoldssaken i Kongsberg har flere vitner forklart seg om hendelsen natt til 30. oktober.  To av politibetjentene som også var på Esso-stasjonen har beskrevet hendelsen som noe de aldri før har opplevd.  Før hendelsen på Kongsberg ble politiet kontaktet av en vekter som sa han hadde blitt drapstruet.   Simensen har tidligere avvist at han har drapstruet vekteren.  Viste med håndbevegelse i retten  I dag forklarte vekteren at han kastet Simensen ut av utestedet «Privat» på Kongsberg tre ganger.  – Han begynte å krangle, forklarer vekteren.  Han forteller at Simensen til slutt pekte på ham. – Han stirret meg rett i øynene og tok tommelen over strupen, forklarte vekteren og demonstrerte for retten med en håndbevegelse.  Vekteren forklarte at han tok trusselen på alvor og oppsøkte politiet som ikke befant seg langt unna denne natten.   – Det var den mest stressende situasjonen jeg har vært i hele mitt liv, sa vekteren om episoden utenfor bensinstasjonen.  Simensen har tidligere i retten forklart at han gikk ut av utestedet for å ta seg en røyk og at han spurte hvorfor han ikke slapp inn igjen. Simensen har ikke erkjent at han har drapstruet vekteren.  – Jeg tenkte jeg kunne gå inn igjen siden jeg hadde stempel, sa han i retten. Tidligere i rettssaken har både den tiltalte politimannen og begge de fornærmede mennene forklart seg om hendelsen hvor politimannen flere ganger slo Kevin Simensen med knyttneve og batong.  Mannen nekter straffskyld.  Gikk mellom Simensen og vekteren   I retten vitnet også politimannen som snakket med vekteren denne kvelden.  Etter hvert kommer også Simensen og noen kamerater ned til vekteren og politimannen.  Politivitnet forteller at han valgte å gå ut av bilen og mellom Simensen og vekteren. Han oppfattet at kroppsspråket og truslene som fremdeles ble sagt kunne føre til en konfrontasjon.  – Det var en truende atferd mot vekteren, det var derfor jeg gikk ut, fortalte mannen.  Plukket opp batong Etter hvert oppstod basketaket mellom den tiltalte og Simensen. Aktor har tidligere påpekt at det tok 3 sekunder fra den tiltalte så Simensen til han ble lagt i bakken.  – Jeg var ikke veldig delaktig der, jeg prøvde å holde en oversikt så vi ikke skulle få noen i ryggen, forteller politibetjenten.  På bakken oppdaget han en batong som han plukket opp.  – Det var en litt annen batong enn vi har, en amerikansk modell. Så jeg antok at den kom fra Simensen, forteller han.  Tidligere i retten viste tiltales forsvarer frem både en kniv og batong som Simensen erkjenner at tilhører ham.  Simensen har forklart at han ikke brukte våpnene denne kvelden, og at kniven er et samleobjekt.  Ingen av politibetjentene oppfattet at Simen hadde en kniv i jakkelommen før kniven ble oppdaget i arresten. Heller ikke vekteren var klar over kniven.  Ikke opplevd lignende  En politibetjentene som vitnet i dag har jobbet flere tiår i politiet.  – Jeg følte det gikk veldig fort opp på maktpyramiden, sa mannen.  – Har du sett noe lignende i dine 30 år i operativ tjeneste? Spurte Simensens bistandsadvokat Morten Kjensli.  – Nei, jeg har kanskje ikke det. Det er vanskelig å sammenligne, men egentlig har jeg ikke det, svarte mannen.  – Verste oppdraget  Også en annen politibetjent som vitnet for retten torsdag sa at oppdraget var krevende.  – Det er det verste oppdraget jeg har vært på i de 14 årene jeg har jobbet, sa mannen.  – Hvorfor er det det verste? Spurte aktor Marit Oliver Storeng  – Vi ble én mot én i mange situasjoner der, og det var ubehagelig, svarte politimannen.  – Var det noe som tilsa at dette skulle bli det mest krevende oppdraget da du gikk ut av bilen? Spurte aktor – Nei, svarte mannen.  Politimannen forteller at han også han opplevde at den tiltalte kollegaene hoppet over trinn i maktpyramiden.  – Men det er politimannens situasjonsvurdering og som står tettest på oppdraget som initierer de tjenestehandlingene han gjør. Og da må vi følge opp, sa politimannen.  Mannen har tidligere fått en bot på 12.000 kroner for å ha slettet en mobilvideo av hendelsen.  Simensens advokat ønsket å stille spørsmål til mannen om dette, men ble stoppet av dommeren.  – Jeg vil ikke at vi diskuterer den saken her. Den er avgjort, sa dommeren.  Boten er påklaget av de fornærmede i saken.  Ulike forklaringer  Under sin forklaring i går innrømmet politimannen at han slo Simensen «fryktelig mange» ganger, men sa det var fordi slagene hadde «ingen effekt». Det er overvåkningsvideoen av hendelsen som er hovedbeviset i saken.  I retten forklarte han at han opplevde Simensen som truende, livredd for å miste kontrollen på ham. – Opplevelsen min av hele situasjonen var at jeg ble overfalt. Ikke at jeg ble pågrepet, forklarte Simensen. – Jeg synes det er litt trist at min reaksjon ble mistolket. Sett videoen 200 ganger  Torsdag vitnet politioverbetjent Arne Guddal som har spesiell kompetanse på arrestasjonsteknikk og operativ innsats.  Han jobber i samme distrikt som den tiltalte politimannen og har kjennskap til ham. Guddal sier han har brukt mye tid på analysere hendelsen.  – Jeg har sett den videoen sikkert over 200 ganger i god kvalitet, sa han i retten.  I retten sa han at mye av det den tiltalte politimannen gjorde den aktuelle kvelden viser at politimannen har god trening innenfor bruk maktmidler som pepperspray og batong.  – For meg viser det en politimann har operativt kapasitet, sa han.

Summary: En politibetjent i Kongsberg er tiltalt for vold mot Kevin Simensen etter en hendelse på en Esso-stasjon den 30. oktober.  Politibetjenten nekter straffskyld.

Summary: I retten torsdag vitner flere politibetjenter som var til stede under hendelsen.

Summary: En av dem forklarte at han og hans kollega ble oppsøkt av en vekter som sa han hadde blitt truet på livet, før Simensen og noen venner ankom bensinstasjonen.

Summary: En overvåkningsvideo er hovedbeviset i saken. Ifølge spesialenheten slo den tiltalte politimannen Simensen minst 13 ganger i løpet av 14 sekunder.


Helsesykepleiere får flere spørsmål om kjønn: – Vi er førstelinjen

Over halvparten av landets helsesykepleiere er usikre på hva de skal gjøre når barn og unge forteller at de er født i feil kropp. Det viser en spørreundersøkelse som VG har gjennomført gjennom Landsgruppen av helsesykepleiere (LAH), der over 300 helsesykepleiere har svart. Tre av fire mener at de ikke har fått nok opplæring innen temaet kjønnsinkongruens. Når en elev har utfordringer med kjønnsidentitet eller kjønnsdysfori, blir mange helsesykepleiere usikre: Noen sårbare barn kan lett påvirkes fra omgivelsene eller vennene rundt dem. Jeg føler at vi helsesykepleiere har for lite kunnskap faglig om hvordan vi skal møte disse elevene. (Helsesykepleier, Drammen) Leder for LAH, Ann Karin Swang, kaller VGs funn for alvorlige. – Vi som helsesykepleiere er «førstelinjen». Det er kjempeviktig at de unge møter en trygg voksen som kan lytte og eventuelt veilede dem. Kommunene bør få på plass en prosedyre for hvordan det skal gjøres, ifølge Swang. Også Helsedirektoratet må på banen som øverste faginstans og sørge for at dette blir satt på dagsorden.  Til VG sier nestleder i Pasientorganisasjonen for kjønnsinkongruens (PKI), Teal Moland: – Jeg synes det er trist å høre at så mange helsesykepleiere er utrygge i forhold til hvordan de skal møte unge mennesker som vil snakke om sin kjønnsidentitet. Les mer fra PKI nederst i saken.  De siste årene har det har vært en betydelig økning av barn og unge som søker helsehjelp for kjønnsdysfori.  Jeg tror mye fokus på dette, både generelt i media og i sosiale media der barn og unge er aktive, har hatt en betydning for at flere tar kontakt angående dette. Mange kan virke forvirret. (Helsesykepleier, Bergen) Nesten to tredjedeler av de som besvarte VGs spørreskjema svarte at de har blitt kontaktet av barn eller unge med spørsmål om kjønnsidentitet, kjønnsdysfori eller kjønnsinkongruens i løpet av 2022. De aller fleste henvendelsene kommer fra biologisk fødte jenter. De kommer med spørsmål om de burde bytte kjønn fordi de har kort hår, liker «gutteting» eller skiller seg ut på andre måter fra den stereotypiske jenta. (Helsesykepleier, Ålesund) De aller fleste helsesykepleierne fikk et sted mellom en til fire henvendelser i løpet av det siste året. Enkelte oppgir at de har fått ti eller flere. – Det er mer enn jeg forventet faktisk. Det synes jeg var ganske mye, sier Swang. Personlig har hun kun fått en eller to henvendelser – gjennom en 25 år lang karriere. – Det er tydelig at ting har endret seg siden jeg var ute og jobbet som vanlig helsesykepleier. Det er litt mer enn fire år siden Swang var leder for skole- og ungdomshelsetjenesten i en middels stor kommune. Blant de 20 helsesykepleierne hun hadde ansvaret for, fikk kanskje en eller to av dem en slik henvendelse i løpet av året, ifølge Swang. – Med den økningen vi nå ser, må både nasjonale fagmyndigheter og utdanningene våre henge med. Det er jo ingen tvil om. – Forvirring og usikkerhet blant barn VG har også oppfordret helsesykepleierne om å uttrykke sine tanker rundt ungdom og kjønn. Et av temaene flest tar opp er bekymring for at barn og unge navigerer i et stadig mer komplekst kjønnslandskap. Jeg tror vi vil se mer kjønnsforvirring/utrygghet hos unge, om barn og unge skal utfordres til å ta stilling til eget kjønn. (Helsesykepleier, Stange) Jeg opplever at en del elever, i barneskolealder, blir forvirret av at kjønn er blitt såpass flytende. (Helsesykepleier, Ålesund) Samfunnet er skakkjørt i forhold til at barnet selv skal kunne velge kjønn. Det skaper mye forvirring og usikkerhet blant barn. (Helsesykepleier, Kristiansand) Selv om det er positivt med økt åpenhet i samfunnet for barn til å utforske egen kjønnsidentitet uten frykt for stigmatisering, så kan det også skape usikkerhet, ifølge mange av svarene. At de kan føle seg presset til å definere sin kjønnsidentitet for tidlig. Flere beskriver også at de klassiske kjønnsrollene har blitt smalere og mer stereotype, til tross for mer åpenhet og aksept. Dette kan føre til at mange ikke føler de passer inn i den «vanlige» oppfatningen av gutt eller jente. Da blir det naturlig å lete etter andre forklaringer på hvorfor de føler seg annerledes. (Helsesykepleier, Bømlo) – Vi må jobbe for at normalområdet skal bli større, slik at ikke så mange føler de faller utenfor, sier Swang. Helsesykepleierne etterlyser også mer spesifikk trening i spørsmål om kjønnsidentitet – hvordan de skal gi riktig støtte uten å påvirke barnets naturlige utforskning. Det er viktigere å støtte elevens opplevelse rundt kjønnsidentitet og kjønnsinkongruens, enn å utfordre denne, ifølge det store flertallet av helsesykepleierne. Flere påpeker at det er et komplekst tema: Vanskelig å vite hva som er hva når eleven er preget av fysisk eller psykisk vold, omsorgssvikt, sosialt avvikende atferd, dysfunksjonelle familiemønstre osv. (Helsesykepleier, Ringerike) Min lille erfaring rundt temaet er at de som har oppsøkt meg, også strever med andre ting som ADHD, autisme, omsorgssvikt med mer. (Helsesykepleier, Oslo) En del tar også opp at de er skeptiske til kursingen som kommer fra interesseorganisasjonene og hvem man kan henvende seg til for hjelp. Det er utfordrende som helsepersonell – vi vil støtte barna/ungdommene, men opplever kanskje selv lite kompetanse på dette området og hvem en kan henvende seg til som er nøytrale og faglig trygge. (Helsesykepleier, Bergen) – Det er mer riktig om Helsedirektoratet går inn og sier noe om hva som er forventet av oss å gjøre i frontlinja, sier Swang. Flere etterlyser også mer informasjon om hvordan man kan veilede foreldre og skolepersonell i disse spørsmålene. Eldre generasjoner kan ha vanskeligere for å forstå eller akseptere kjønnsmangfold. Mange opplever foreldre med liten forståelse for denne nysgjerrigheten, og at de avvises. Her er helsesykepleiers rolle viktig for at de skal ha en trygg havn for å lufte tanker og følelser. (Helsesykepleier, Sandefjord) Behovet for å hjelpe foreldre med å navigere i sin egen forvirring og usikkerhet, og betydningen av å skape et åpent og støttende hjemmemiljø, tar flere opp som et viktig tema. Sånne generasjonskløfter er imidlertid ikke noe nytt, ifølge Swang: – Før var det sex og prevensjon, mens i dag er kjønn et grensesprengende tema som gjør at vi må tenke nytt som foreldre. – Vi i Landsgruppen av helsesykepleiere merker at mange foreldre blir stadig mer usikre. Derfor er en satsing på foreldreveiledning viktig i alle aldersklasser. Da kan foreldre bli en god ressurs for barna sine. Vil innkalle til møte Helsedirektoratet vil nå invitere Landsgruppen av helsesykepleiere (LAH) til et møte basert på VGs funn, opplyser avdelingsdirektør for barne- og ungdomshelse, Ellen Margrethe Carlsen: – Det finnes allerede informasjon fra Helsedirektoratet om temaet, men det er ikke alltid like lett å oppdatere seg. Hun nevner både den nasjonale retningslinjen for kjønnsinkongruens og den nasjonale retningslinjen for helsestasjons- og skolehelsetjenesten.  – Vi må borre ned i hva de trenger for å kunne rådgi barn og unge, og hvordan vi kan gjøre informasjonen mer tilgjengelig, sier Carlsen. Nestleder Teal Moland i PKI påpeker at det i retningslinjene til Helsedirektoratet står det at det må skje et kunnskapsløft i alle ledd av den offentlige helsetjenesten som gjør at transpersoner skal føle seg trygge. – Basert på forskning vet vi at det kan få uheldige konsekvenser for barns mentale helse å bli møtt av folk som avviser dem eller ikke forstår. Barn og unge som får støtte, vil gjøre det bedre senere i livet, sier Moland.

Summary: VG har gjennomført en spørreundersøkelse med hjelp fra Landsgruppen av helsesykepleiere (LAH), som er besvart av over 300 helsesykepleiere.

Summary: Nesten to tredjedeler av de spurte har mottatt henvendelser fra barn og unge angående kjønnsidentitet, kjønnsdysfori og kjønnsinkongruens i løpet fjoråret.

Summary: Når en elev har utfordringer med kjønnsidentitet eller kjønnsdysfori, svarer over halvparten at ikke er trygge på hva de skal gjøre.

Summary: Tre av fire mener de mangler opplæring rundt temaet.


Solberg anklager Støre for å svikte de svakeste

GJERSTAD (VG) Høyre-leder Erna Solberg anklager Støre-regjeringen for løftebrudd. – De svikter rusavhengige og folk med psykiatriske lidelser, sier hun. Mariann (28) er rusavhengig og mister om en måned sin behandlingsplass ved Vitalis Helse, som nedlegger driften 1. september fordi det private tilbudet mister støtte fra Staten. Hun roper om hjelp. – Får jeg ikke behandling på en ny plass, havner på kjøret, med rus og ut av inn av psykiatrien. Det er fullstendig uforståelig at et så fantastisk tilbud må legge ned, sier hun. Stridens kjerne er denne: Støre-regjeringen avviklet ordningen med fritt behandlingsvalg i fjor. Det har ført til at nesten hundre ansatte hos den private aktøren Vitalis i Kragerø – hvor Mariann har plass – og Gjerstad er sagt opp og mister jobbene sine 1. september. – Fortvilet Pasienter som ikke er ferdigbehandlet innen den tid risikerer å havne i behandlingskø for offentlig plass. For enkelte er ventetid estimert til flere måneder. – Mange av våre pasienter vil stå uten behandlingstilbud fra 1. september. Det er en fortvilet situasjon fordi de trenger behandling og hjelp, sier leder Hanna Olaussen ved Holmen Gård i Gjerstad kommune i Agder, hvor selskapet Vitalis Helse driver en rus- og psykiatri-institusjon på gården. VG besøkte gården i februar. Da var det ikke bestemt når tilbudet skulle nedlegges. – Vi hadde ved full kapasitet 46 pasienter til behandling på gården. Nå er vi nede i 14 på grunn av regjeringens vedtak om å stanse fritt behandlingsvalg fra 1. januar 2024. Vi kan dessverre ikke drive lenger enn til 1. september på grunn av fallet i pasienter, sier Olaussen. – Uten tilbud Hun sier mange av dem som har sluttet, ikke lenger har noen tilbud. – Og av de 14 som er igjen på gården, er det bare en som er i en søknadsprosess for å få nytt tilbud. De andre vil stå uten behandlingstilbud.   Vitalis har sendt bekymringsmelding til Stortinget og alle partiene. – Vi ønsket å formidle konsekvensene av å fjerne fritt behandlingsvalg. Det får konsekvenser når Agder får redusert antallet behandlingsplasser innen for rus og psykiatri med 60 prosent. Det er også alvorlig fordi mange pasienter er for syke til å vente på behandling, sier Olaussen. – Løftebrudd Erna Solberg er på fire dagers valgkampturné på Østlandet og ned til Kristiansand og tilbake. – Regjeringen har ikke erstattet plassene som nå forsvinner i det private med tilsvarende tilbud i det offentlige, slik de lovet, sier Solberg. Hun viser blant annet til hva statsminister Jonas Gahr Støre sa fra Stortingets talerstol 26. oktober i fjor: «Jeg kan forsikre at de som er i behandling ved de stedene som er omfattet av denne ordningen, skal få fullført behandlingen». – Ved å fjerne fritt behandlingsvalg mister mange gode tilbud. Løftene fra regjeringen om at pasientene ikke skal få brudd i behandlingsløpet sitt, er brutt, fordi mange ender på ventelister. Det mener jeg er et løftebrudd, i forhold til hva de sa, sier Solberg. Løfte Hun gir et løfte. – Kommer vi til makten etter stortingsvalget i 2025 skal vi ha tilbake fritt behandlingsvalg i en eller annen form. Vi trenger disse tilbudene, som er et godt supplement til de offentlige tilbudene, som ofte er klinikkbasert. Solberg legger til:  – Det er de aller svakeste i vårt samfunn som blir taperne når fritt behandlingsvalg nå avvikles; rusavhengige og folk med psykiske utfordringer. Dette er grupper som har opptil 20 års kortere levetid enn gjennomsnittet. – Risikerer man at folk dør som følge av avviklingen? – Ja, man risikerer alltid at folk dør i behandlingskøer. Regjeringen må ta ansvar for at tilbudet svekkes for de svakeste gruppene. – Tankekors Vitalis har undersøkt mulighetene for å drive videre helprivat uten avtale med det offentlige. – En del pasienter ønsker å betale selv, men det er et usikkert marked og vi har kommet til at vi ikke kan forsvare å gå den veien, sier Olaussen. Solberg sier det kan være at andre kan velge å satse på privat betaling. – Det burde være et tankekors at Støre-regjeringen kan bidra til at det er dem med penger som kan få slike tilbud innenfor denne delen av helsetjenesten. Avviser Helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol (Ap) svarer på kritikken på vegne av regjeringen. Hun forsikrer at pasienter med behov for hjelp skal få hjelp. – Ja, og vi er i full gang med å styrke helsetilbudet til rusavhengige og psykisk syke, men også ved å styrke sykehusenes økonomi og å løse fastlegekrisen. Det Erna glemmer å si er at Bent Høies egen evaluering viser at Høyres godkjenningsordning i liten grad har fått ned ventetidene eller gjort helsetjenesten mer effektiv. Kjerkol legger til at ordningen samtidig har bidratt til å svekke de offentlige sykehusene med 500 millioner i 2021 og 600 millioner i fjor. – Private behandlere kan fortsatt gi pasientene våre behandling betalt av det offentlige gjennom anbud og langsiktige avtaler. Dessverre så vi også noen grelle enkelteksempler på at Høyres godkjenningsordning ikke ga god nok kontroll med det faglige innholdet og ivaretagelsen av pasientene. I ett tilfelle valgte virksomheten for eksempel å legge ned sin aktivitet. Derfor avvikles også ordningen, sier Kjerkol. Her kan du lese flere kommentarer fra helse- og omsorgsministeren: Hundegård På Holmen gård kan pasientene ha med seg hunden sin. – Det er en del av behandlingsopplegget og alle pasientene har med seg hund. Vi er en av få institusjoner i landet som kan tilby det, sier Olaussen. Hun sier nærhet til dyr kan være effektiv behandling for pasienter som trenger hjelp til å sette grenser, mestre angst og behandle dype traumer. De har også alpakkaer, som en del av behandlingstilbudet. Bipolar Olausen sier at mange er i Marianns situasjon. 28-åringen har søkt, men ikke fått ny plass. – Vitalis har gitt meg tid og veldig god oppfølging. Jeg har vært til behandling i åtte måneder, sier Mariann. I tillegg til rusutfordringer sliter hun med bipolar-lidelse.  – Jeg har vært ut og inn av psykiatrien i ti år. Det er første gang jeg har opplevd at de ser hele meg. Jeg føler de har reddet meg. Jeg vet ikke om jeg hadde vært her hvis jeg ikke hadde fått dette tilbudet fra Vitalis. – Det er jeg ikke klar for Mariann skulle vært til behandling i 12 måneder, til desember, men nå blir det 1. september i stedet.  – Jeg vet ikke hvor jeg skal og har ingen plass klar. Det jobber med forskjellige steder, men det er ikke plass før om mange måneder.  Hun sier at noe unikt blir borte.  – For første gang har en behandlingsinstitusjon sette hele meg. Distriktspsykiatrisk senter (DPS) og poliklinikker har aldri funket for meg. Å møte en terapeut annenhver uke og mellom der stå i rusfrihet alene, det er jeg ikke klar for.  Et lite lokalt lyspunkt ble kjent onsdag. Helse Sør-Øst offentliggjorde at de har inngått avtale med Blåkors Loland om 30 nye plasser.

Summary: Høyre-leder Erna Solberg anklager Støre-regjeringen for løftebrudd. Hun hevder at regjeringen svikter rusavhengige og personer med psykiatriske lidelser:

Summary: Regjeringen avviklet ordningen med fritt behandlingsvalg i 2021, hvor private aktører får statlig støtte for å drive institusjoner. Dette har ført til at nær 100 ansatte hos den private helseaktøren Vitalis i Agder mister jobbene sine 1. september. Pasienter som ikke er ferdigbehandlet innen da, risikerer å havne i offentlig behandlingskø.

Summary: Solberg hevder at regjeringen ikke har erstattet de private plassene med tilsvarende offentlig tilbud. Hun lover å innføre fritt behandlingsvalg i en eller annen form dersom Høyre kommer til makten etter stortingsvalget i 2025.

Summary: Helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol (Ap) svarer på kritikken og avviser løftebrudd.


– Vi føler egentlig at vi ikke har noen å miste, sier TV2s klubbleder Margrethe Håland Solheim etter allmøtet i kanalen. – Det har vært en dramatisk dag, det har jo det. Det har vært utfordrende at vi skulle kutte 400 millioner og gjøre det på en måte hvor vi kunne skjerme de ansatte i størst mulig grad. Det er dét vi har jobbet for, sier Margrethe Håland Solheim til VG. Hun representerer TV 2s journalister som er fagorganisert i Norsk Journalistlag (NJ). Torsdag formiddag var TV 2-ansatte samlet for å høre ledelsen presentere kostnadskuttene på 400 millioner kroner. Fagbladet for de organiserte i Norsk Journalistlag (NJ) – Journalisten – har sett nærmere på sluttpakketilbudet til de ansatte i TV 2. Dette kom frem i pressemeldingen fra TV 2 torsdag ettermiddag: Dette betyr også kutt i det som skal være TV 2s flaggskip, nyhetsavdelingen.  – Det er som alt annet i dag, det er jo ganske dramatisk rett og slett. Og vi opplever at vi ikke har veldig mye ekstra folk. Vi føler egentlig ikke at vi har noen å miste, sier Håland Solheim, og fortsetter: – Vi har jo vært igjennom en stor nedbemanning i 2016–17 og har på en måte ikke oppbemannet ordentlig etter det igjen. Vi er ikke altfor mange i utgangspunktet nå, sier hun. VG er kjent med at stemningen blant TV 2-ansatte har vært svært spent de siste dagene. Mange var både lei seg og redde for jobben sin før allmøtet torsdag. – Der hvor jeg satt, i hvert fall med min redaksjon, så er det klart at folk bryr seg om det som blir lagt frem. Man merker at folk reagerer litt underveis, for det er jo en del ganske store endringer i hvordan ting skal være, sier Margrethe Håland Solheim. TV 2s utenrikskorrespondent i Brussel, Elin Sørsdahl, har ifølge Nettavisen takket ja til å gå av med gavepensjon etter «lang betenkningstid».  – Dette er mitt bidrag for at de yngre kommer inn bransjen, sier Sørsdahl til avisen.  Ett av spenningsmomentene på underholdningssiden av TV 2 var om kostnadskuttene også ville ramme populære programmer som «Skal vi danse». Programredaktør Trygve Rønningen har selvfølgelig fått med seg spekulasjonene de siste dagene etter sist helgs finale, der Alexandra Joner gikk seirende ut. – La det være sagt med én gang; om det blir en runde til med «Skal vi danse» eller ikke, har ingenting med disse kostnadskuttene å gjøre. Nå skal vi evaluere årets utgave et par måneders tid, og en avgjørelse på dette vil ikke bli tatt før på vårparten, sier Rønningen til VG. Han sier at de nå vil gjøre endringer som har minst mulig å si for TV-seerne. – Vi beholder de store dragerne, de verner vi om rett og slett fordi vi ikke vil at dette skal gå ut over seerne. Når vi legger frem neste TV 2-sesong, vil den være forholdsvis lik den foregående, sier han. Det er allerede klart at programmene «Norske tilstander» og «Ærlig talt» vil forsvinne fra TV2s flater. Trygve Rønningen sier de vil se på å ta vekk mindre titler også på underholdningssiden, men også slanke katalogen de har gjennom sitt internasjonale samarbeid. – Da snakker vi om å rendyrke kvalitet til en lavere kostnad gjennom noe annerledes avtaler med våre internasjonale samarbeidspartnere.

Summary: TV 2 skal kutte 400 millioner kroner og må gjennomføre store kostnadskutt.

Summary: Mellom 45 og 50 ansatte må slutte, og TV 2 vil ha 120 færre årsverk totalt.

Summary: Alle avdelinger, inkludert nyhetsavdelingen, må bidra med kutt.

Summary: TV 2 ønsker å minimere endringene for TV-seerne og beholde store programmer.

Summary: Populære programmer som «Skal vi danse» påvirkes foreløpig ikke av kuttene.


Investeringsformen åpner for allmennheten, men eksperter advarer mot høye kostnader og risiko. Flere aktører har denne høsten lansert nye fondsprodukter innen private equity (PE). Dagens Næringsliv meldte i desember at denne «eksklusive» investeringsformen i økende grad åpnes for allmennheten. Svenske EQT, Nordea og DNB* er eksempler på aktører som tilbyr PE-fond på sine plattformer. Private equity (PE), aktiv eierfond på norsk, er et samlebegrep på en type fond og selskaper som investerer i bedrifter som ikke er notert på børs.  PE-aktører er tradisjonelt direkte involvert i bedriftenes utvikling. Private equity har tidligere kun vært forbeholdt institusjoner og mangemillionærer.  Nå kan alle i prinsippet investere i private equity-fond. Eksperter Dine Penger har snakket med mener dette er en uheldig trend og noe privatinvestorer bør holde seg unna. *DNB Fund Private Equity Retail A investerer i børsnoterte PE-aktører.  – Private equity-fond kommer trolig til å bli enda verre investering enn aksjeplukking og aktiv fondsforvaltning. En ting er risiko, vel så viktig er om mellommann, typisk banker, tar fete kurtasjer som gjør at eventuell vinning med PE går opp i spinningen. I utgangspunktet vil jeg anbefale individuelle investorer å heller gå inn i indeksfond, sier Hans Hvide på Økonomisk institutt ved Universitetet i Bergen. Trym Riksen i Gabler Investments forteller at aktører innen privat equity tjener mye penger.  Deler av disse pengene blir igjen brukt på flittig markedsføring og PR-arbeid. – Private equity har forbedringspotensial for markedsføringen sin. Jeg mener den ofte er på grensen til feilaktig. Historisk og potensiell avkastning blir blåst opp, mens de reelle kostnadene og den faktiske risikojusterte avkastningen blir tilslørt.  Han forklarer at det finnes to aktivaklasser: Aksjer og rentepapirer. Alt annet er tilsløring for å selge dyre produkter pakket inn som noe «spennende» og «sofistikert». – Det koster nesten ingenting å eie passive fond og rentefond. Forskningen er tydelig på at gang på gang gjør fond med lave kostnader det bedre enn dyre fond på sikt. – Alternative aktivaklasser, som private equity, er kjempedyrt. Private equity selger seg inn som noe annet og alternativt, men det er bare aksjer i ny innpakning til 10, 20 eller 30 ganger kostnaden som et indeksfond, sier Riksen. Forvaltere innen PE bruker investorenes penger i kombinasjon med store mengder gjeld for å kjøpe selskaper og – forhåpentligvis – selges videre innen en relativt kort tidshorisont med fortjeneste.  Dette har vært en økonomisk drøm for flere ganger siden det vokste frem på 80-tallet. Fortjenesten har skapt enorme formuer internasjonalt og i Norge, og da spesielt blant forvalterne av fondene.  Private equity er kapitalkrevende og langsiktig, og har vært forbeholdt institusjoner, land og personer med store formuer som skyter inn mange milliarder.  Det har derimot de siste årene endret seg.  Nå lanseres det på løpende bånd spareprodukter som gir eksponering på investeringsformen. For mellom 100.000 og 200.000 kan man investere i PE.  Mulighetene for skyhøy avkastning blir løftet frem. Mye bedre enn å investere på børsen, melder aktørene selv. Risikoen blir derimot kraftig underspilt, mener Halvor Hoddevik i rådgivningsselskapet Rann.  Han mener den risikojusterte avkastningen til private equity ikke er bedre enn på børsen. – Forskning viser at private equity ikke skaper noe mer risikojustert meravkastning. Private equity drives av de samme dårlige egenskapene som aktiv forvaltning, men på toppen er det mye dyrere og lite likvid.  – Private equity er først og fremst flinke på å gjøre forvalteren rik, sier han.  Nordea åpnet Fondskonto Private Equity for sine Private Banking-kunder i september 2023.  For å bli Private Banking-kunde må man ha minst seks millioner kroner i investeringskapital. Nordea Liv-sjef Hans-Erik Lind forteller at porteføljen er et fond-i-fond og består av 32 forskjellige PE-fond, med rundt 400 underselskaper. Det har vært en del av Nordeas tilbud i mange år som en del av den kollektive forvaltningen av pensjonsmidlene i Nordea Liv. Ifølge Nordea har porteføljen de siste ti årene hatt en gjennomsnittlig årlig avkastning på 12,8 prosent. Nå åpnes den for flere.  Lind forteller at dette er et resultat av etterspørsel fra kunder. – Tradisjonelt har minimumstegningen i PE-fond vært på mellom 5 og 10 millioner dollar. Ofte må man også bli invitert inn. Dette har gjort at de aller fleste ikke har hatt tilgang til investeringsformen. Private equity er fortsatt for langsiktige investorer, men det blir flere produkter som gir eksponering mot PE, blant annet Fondskonto Private Equity, sier Lind. Nordea-fondet har en minstetegning på 100.000 kroner.  Kostnadene til fondet er på mellom 1,4 og 1,7 prosent, basert på hvor mye man investerer. Fondskonto Private Equity er et tilbud Nordea tilbyr kunder som ønsker ytterligere diversifisering og eksponering mot unoterte aksjer.  Lind forteller at det stort sett er noe de anbefaler som en liten del av en større portefølje som for eksempel består av noterte aksjer, obligasjoner, eiendom og unoterte aksjer. Der passivt indeksfond er helt til venstre på skalaen, forteller Lind at private equity ligger helt i andre enden. Derfor blir det vanskelig å sammenligne de to, mener Lind. – Når du regner risikojustert avkastning er du avhengig av en del ting som du ofte får på børsnoterte selskaper, som for eksempel volatilitet. Det er ikke like rett frem i private equity. Det er mye tregere prisingsmekanismer. Investeringene gjøres over mange år hvor du faktisk ikke får avkastning. Det er først i en likvideringsfase 5–6 år senere, hele oppsiden eventuelt kommer, sier Lind. At private equity-fond blir mer tilgjengelig nå mener Hoddevik kommer av at veksten begynner å dabbe av og at man da slipper til allmennheten. – I det øyeblikket hvermannsen inviteres inn, er det slutt på moroa. Gamle penger vil ut og da må man hente kapital nye steder. Det kan være en mulighet for institusjoner og rikinger til å komme seg ut av fondene på, altså å selge videre til fond som retter seg mot retail-kunder. Hoddevik mener det igjen tar en videre til en viktig punkt man som småsparer må være klar over: Når du kjøper fondsandeler i et PE-fond hos for eksempel DNB eller Nordea, kjøper du et fond som igjen gir penger til et PE-fond. – Det er en fond-i-fond-struktur. Det er mildt sagt ikke en vinnende strategi. Skal du tjene penger gjennom PE, må du i hvert fall skyte penger direkte inn i fondet, sier Hoddevik. Hoddevik mener det ikke er noen gode argumenter for privatpersoner å kjøpe eierandeler i private equity- fond. – Det er dyrt, risikofylt og lite likvid. Du får heller ikke noe høyere avkastning. Mye tyder også på at festen går mot slutten. Det har det siste tiåret blitt skutt uendelig mye penger inn i dette markedet. Det er så mye penger som må brukes, at tilgangen på gode case forvitrer. – Oppkjøpsfond overbyr hverandre. Det er ikke lenger noen rabatt å finne i et unotert selskap. Jeg kan ikke skjønne noe annet enn at avkastningen må gå nedover. – Oljefondet (NBIM) ledet av Nicolai Tangen er veldig ivrig på å få lov til å investere deler av fondet i private equity. Hvorfor bør ikke privatinvestorer gjøre det samme? – Det er noen betydelige forskjeller mellom vurderingene rundt Oljefondets eventuelle investering i PE, som jeg mener er en dårlig idé, og privatpersoners investering via for eksempel Nordea. Hoddevik forteller at NBIM vil sannsynligvis inviteres inn i relativt gode PE-dealer, fordi det er verdifullt for PE-forvalteren å kunne vise til at NBIM er medinvestor.  Av samme grunn og som følge av størrelsen, vil NBIM ha forhandlingsmakt til å få honorarene ned. NBIM vil også investere rett i investeringsfondet, ikke i fond-i-fond, hvor det påløper tilleggskostnader. – Ingenting av dette vil gjelde for de PE-andelene norske retail-kunder kan kjøpe. Kostnadene betalt til den norske distributøren vil sannsynligvis være betydelig høyere enn forvaltningskostnadene knyttet til PE i NBIM. I tillegg skal det betales til fond-i-fond-leverandøren og til den underliggende PE-forvalteren (General Partner) til dens standardsatser, sier Hoddevik.  Trym Riksen i Gabler Investments mener privatkapital har en viktig rolle i økonomien.  De aller fleste bedrifter er ikke notert på børsen og det er avgjørende at det finnes et marked hvor også private selskaper kan hente penger. – Fond-i-fond er i utgangspunktet bra. Det gir risikospredning. Å være eksponert mot det unoterte markeder kan være fornuftig, men når det kommer til disse PE-produktene mot retailmarkeder er jeg redd for at diversifiseringsgevinsten spises opp av kostnadene. Riksen forteller at som investor er det mulig å diversifisere porteføljen sin mot det unoterte markedet på en måte som er mye rimeligere og likvid enn via et PE-fond. – Store konsern, om det er Microsoft i USA eller for eksempel Schibsted* her hjemme, er eksempler på børsnoterte selskaper som er aktive oppkjøpere av private selskaper. De kjøper små og mellomstore selskaper stadig vekk og implementerer det i konsernet. Det selges også videre med ujevne mellomrom med fortjeneste. Han viser til at antall selskaper notert på børs i USA tilsynelatende går nedover, men hvis man regner med antall private selskaper som har blitt kjøpt opp og implementert inn i børsnotering selskaper, er tallet stabilt. – Konsern kjøper opp betydelig med private selskaper. Det er diversifisering av din portefølje mot det private markeder å ha en slik aksje. Det er mye rimeligere og den er likvid. Forskning viser at det ikke gir noen dårlig avkastning heller, nødvendigvis, sier Riksen. * VG – og Dine Penger – er eid av Schibsted. Schibsted har annonsert at VG skal selges til Stiftelsen Tinius i løpet av 2024. Er du opptatt av personlig økonomi? I VGs magasin Pensjon får du 100 sider om AFP, folketrygden og økonomien som pensjonist. Det kan kjøpes i dagligvarebutikker over hele landet, eller bestilles i vår nettbutikk (fri frakt!)

Summary: Private equity (PE), kjent som aktiv eierfond, tilbys nå til allmennheten av flere aktører, inkludert svenske EQT, Nordea og DNB. Tidligere var dette kun for institusjoner og mangemillionærer.

Summary: PE-fond investerer i bedrifter som ikke er børsnotert.

Summary: Eksperter advarer mot villedende markedsføring, høye kostnader, og risiko forbundet med disse fondene. De råder til å velge indeksfond i stedet.

Summary: Halvor Hoddevik i Rann mener at PE-fond i hovedsak tjener fondsforvalterne, ikke investorene.

Summary: Forvaltere innen PE bruker investorers penger og stor gjeld for å kjøpe selskaper som forventes å selges med fortjeneste innen kort tid.

Summary: Nordea åpnet sin Fondskonto Private Equity for Private Banking-kunder i september 2023, med en minstetegning på 100.000 kroner.

Summary: Trym Riksen i Gabler Investments foreslår investering i store konsern som Microsoft eller Schibsted, som aktivt kjøper private selskaper, som en rimeligere og likvid alternativ til PE-investering.


Venter nytt prishopp på grunn av kronen: – Kunstig lav pris

Sjokolade, sjømat og frosne bagetter er nå kunstig billig i norske butikker, mener ekspert. Det kan bety at prisene skal opp – snart. «Den kalde krigen»  – der Kiwi ikke satte opp prisene som forventet 1. februar og Rema og Extra fulgte etter– tok slutt forrige uke.  Men fremdeles har ikke butikkene økt prisene like mye som leverandørene, sier matbransje-veteran Ivar Pettersen. Dette gjelder spesielt på matvarer vi henter inn fra utlandet. På flere av disse, er prisøkningen mye større enn økningen i butikk. – Det er overraskende med et så stort avvik på spesielt sukkerholdige varer og sjømat. Det virker som det er kunstig lav pris. Det kan hende de kommer til å justere seg kraftig på det. Det blir veldig spennende å se.  Importerte varer har blitt mye dyrere på grunn av svak krone og høy prisvekst i landene paprikaen eller den frosne scampien kommer fra.  På varer som ost, kjøtt og melk er Norge ganske selvforsynte – derfor spiller ikke kronekurs og prisøkninger i andre land så stor rolle. På sjømat er det litt annerledes - se lenger ned i saken. Men sukker, det trenger vi fra utlandet:  VG har vært i kontakt med Coop og NorgesGruppen – som eier Kiwi, Meny og Joker som sier de ikke kan kommentere fremtidig prisutvikling. Pettersen tror prisøkningene kan komme etter 1. mai, når Kiwis prislås på 245 varer utgår.  – Kan være lurt å handle litt ekstra  – Hvis bransjen har fokus på 1. mai, er det sannsynlig at det kommer økning på iallfall på noen av disse importerte varene. I så fall kan det være lurt å handle litt ekstra holdbare varer før det. Kanskje fylle fryseren litt ekstra og fylle på med holdbare tørrvarer.  Samtidig understreker han at han ikke oppfordrer til hamstring.  – Store matlagre og overfylte kjøleskap fører gjerne til matkasting. NHH-professor Øystein Foros tror på en mer snikende, gradvis økning: – På den ene siden er fristelsen stor for å komme med en ny kampanje, fordi det har vært en kundesuksess for Kiwi, men jeg tror kanskje at alle tre (Kiwi, Rema og Extra) har erfart at dette er veldig dyrt. Men så er de såpass redde rundt oppmerksomheten at det ikke vil skje noe dramatisk tirsdag morgen. Det ville overrasket meg stort hvis det kom en bråøkning. På fisk og sjømat er forskjellen enda mer oppsiktsvekkende: Importprisen har økt 32 prosent, mens butikkprisen har økt 11 prosent.  Jøss – vi importerer vel ikke sjømat i Norge, tenker du kanskje?  Det gjør vi for det meste ikke – selv om det er litt import av for eksempel tunfisk og scampi. Men Pettersen, som har fulgt bransjen i flere tiår, mener dette tallet ofte taler for hvor mye prisene øker fra også norske produsenter, som for eksempel Salma: – Det er alltid sånn at sjømaten som går til norske kunder kunne blitt solgt til Europa og da vil ikke produsentene godta å levere til lavere priser i Norge.  Som grafen viser, har prisene på kornprodukter og brød økt mer fra utlandet enn de har i butikk. De fleste kjøper norsk brød, men den frosne ciabattaen kan det være grunn til å sjekke prislappen på fremover: – Det er god grunn til å følge med på importerte halvstekte rundstykker, posesuppe og frossenpizza. – Men Grandiosa er jo norsk?  – Grandiosa er norsk, men den møter importkonkurranse på grunn av RÅK-ordningen. Det er en ordning som gjør at det skal være konkurranse mellom EU-produsenter og norske, som Orkla. Derfor vil internasjonale priser slå ut i det norske markedet. – Vi har gått med på at grandisen skal være dyrere?  – Nei, vi har gått med på at Grandiosaen skal være mer påvirket av internasjonale priser enn prisen på melk og kjøtt. – En hestehandel? – Det er en hestehandel med EU, slik at matindustrien har en viss sjanse til å konkurrere i Norge.

Summary: Prisene på importerte matvarer, som sukker, har ikke økt like mye som hos leverandørene

Summary: Kursvekst og importskostnader kan føre til høyere priser i nær fremtid

Summary: Butikkene vil  ikke kommentere priser fremover


Men det er (minst) én hake. I hvert fall hvis du trodde det skulle blir gratis å kjøre gjennom Oslo.  Miljøpartiet De Grønne vil nemlig at bomringen skal erstattes med et veiprisingssystem, som går ut på at hvert kjøretøy automatisk blir belastet for antall kilometer de faktisk kjører. – Siden de som tjener mest ofte kjører mest, så vil de også betale mer enn de med dårlig råd. Slik får vi også inntekter til et bedre tilbud for kollektiv, sykkel og gangvei, som det store flertallet i Oslo er avhengig av, ikke minst de med dårligst råd, sier leder av Oslo bystyrets miljøutvalg, Sirin Stav (MDG), til VG.  Hun påpeker at dette er et helt nytt system i Norge, og at de må se nærmere hvordan dette vil fungere i praksis. – Men i Tyskland og Singapore bruker de satellitteknologi for å registrere hvor, når og hvor langt bilen kjører. Dette er også testet i Trondheim, og jeg mener det haster med et forsøk også i Oslo. Hun mener veiprising vil føre til mindre biltrafikk, støy og forurensning, og gi folk flest et enklere og mer rettferdig system.  – Hvordan vil dette påvirke pendlere som er avhengig av bil? – Det blir enklere og mer rettferdig fordi folk bare vil betale for hvor mye man faktisk kjører, forurenser og sliter på veiene, heller enn basert på hvor bommene tilfeldigvis står. Samtidig vil man også kunne ta mindre betalt i områder eller tider på døgnet der alternativene til bilen er dårligst. Det tror jeg pendlere vil sette pris på, sier Stav.  I dag består bompengesystemet i Oslo av 83 bomstasjoner fordelt på tre bomringer. Ifølge prognoser fra Statens vegvesen er det beregnet at vi har betalt inn 15,2 milliarder i bompenger i 2023.  Byrådet i Oslo ønsker modellen velkommen.  – Problemet er at vi ikke kan innføre denne modellen fordi Regjeringen ikke gir oss muligheten. Det synes jeg er synd, fordi vi kunne kuttet utslippene, redusert køene og gjort prisingen mer rettferdig med en god modell for veiprising, sier byråd for miljø og samferdsel, Marit Vea (V), til VG.  Regjeringen mener det allerede er åpnet for et fleksibelt takstsystem med både tids- og miljødifferensierte takster innenfor dagens bompengeordning i byområdene.  – Dette gir lokale myndigheter en mulighet til å fastsette takster som også har trafikkregulerende virkning og som vil bidra til oppfyllelse av nullvekstmålet, sier statssekretær i Samferdselsdepartementet, Tom Kalsås (Ap), til VG.  For spørsmål vedrørende veiprising henviser han til Finansdepartementet.  I Norge er denne formen for prising tenkt å erstatte noen av de eksisterende bilavgiftene, blant annet veibruksavgiften, opplyser MDG.  – Veiprising må ikke bli en melkeku for staten. Oslo og Akershus må fortsatt ha kontroll, slik at vi kan fortsette å lage en bedre by med renere luft, tryggere skoleveier og flere busser og trikker til folk som bor i byen vår, sier Stav. – Dere satt i byrådet i åtte år. Hvorfor kommer dette forslaget nå? – I dag har vi ikke mulighet til å teste ut dette lokalt, men veiprising ble i en ny rapport lansert som det mest effektive virkemiddelet for å hindre økt biltrafikk, kork og kaos i Oslo.  Ifølge rapporten, som Norconsult har laget på oppdrag fra Statens vegvesen, vil biltrafikken i Oslo-området øke med 17 prosent frem mot 2040 uten nye tiltak.  – Det vil også gi økte utslipp, luft- og støyforurensing, og mer utrygge skoleveier. Det kan vi ikke leve med, og derfor vil vi at Oslo skal gå foran også på veiprising. Solberg-regjeringen ga Skatteetaten og Statens vegvesen i oppdrag å utrede et nytt system for fastsetting og innkreving av veibruksavgift og bompenger.  – Denne utredningen presenterer ulike konsepter for et fremtidig system for veibruksavgift og bompenger, der det mest avanserte konseptet er en posisjonsbasert veibruksavgift som varierer på bakgrunn av tid og sted for kjøringen, opplyser Finansdepartementet.  Konseptvalgutredningen ble ferdigstilt i september 2023, etter å ha vært på offentlig høring. Samferdselsdepartementet og Finansdepartementet har ikke tatt stilling til om utredningen skal følges videre opp.

Summary: MDG ønsker å erstatte bomringen med et veiprisingssystem i Oslo, som vil si at hvert kjøretøy automatisk blir belastet for antall kilometer de faktisk kjører.

Summary: Sirin Stav i MDG mener veiprising vil føre til mindre biltrafikk, støy og forurensning, og gi folk flest et enklere og mer rettferdig system.

Summary: Byrådet i Oslo støtter modellen, men sier regjeringen ikke gir muligheten til å innføre systemet.

Summary: Veiprising ble testet i Trondheim i 2022.


Krever erstatning etter at datteren tok livet sitt i fengsel: – Systemet sviktet oss og Jessica

Jessica Ann Stephens (31) tok livet sitt foran flere vitner i Bredtveit fengsel. Foreldrene mener varslene ikke ble tatt på alvor.  – Systemet sviktet oss og Jessica, sier Lori og Robert Stephens til VG.  Det var i mars at datteren deres, kanadiske Jessica Ann Stephens, tok livet sitt foran flere vitner i Bredtveit kvinnefengsel.  31-åringen ble tatt med 29,6 kilo cannabis på Gardermoen i mai 2022. I retten forklarte Stephens at hun trodde hun fraktet kunst mot betaling.  Nå har Jessicas foreldre fremmet et erstatningskrav til Norsk pasientskadeerstatning (NPE), for økonomiske utgifter som familien har hatt i forbindelse med dødsfallet.  Kravet er på litt over hundre tusen norske kroner, og skal dekke reiseutgifter, begravelse og advokatutgifter.  – Dette er en begynnelse, og senere vil det fremmes erstatningskrav for tap av forsørger på vegne av Jessicas datter, sier advokatfullmektig Sofie Blichfeldt Grøndahl i Elden Advokatfirma til VG. De vurderer også et mulig oppreisningskrav for menneskerettsbrudd. – Kunne vært forhindret Bakgrunnen for kravet er at Jessicas foreldre mener datteren ikke mottok nok eller forsvarlig helsehjelp i fengselet.  – Dette er en tragisk hendelse som kunne ha vært forhindret, sier moren.  På besøk i fengselet fant familien haugevis med dagboknotater, hvor Jessica ga uttrykk for sin stadig dårligere mentale helse, og det hun mente var mangel på helsehjelp. Lori Stephens sier det fortsatt er tungt å lese datterens tanker.  – Jessica gjorde en dårlig vurdering og endte opp i et fengsel i et fremmed land, men er det slik du behandler en velutdannet mor med alvorlig psykisk lidelse?  Fikk 20 samtaler på 30 uker  I løpet av to behandlingsløp ved fengselspsykiatrisk poliklinikk på til sammen 30 uker, hadde Jessica totalt 20 samtaler med en behandler.  Journalnotater fra fengselet, fengselets helsetjeneste og spesialhelsetjenesten viser at Jessica slet med stadig mer alvorlige tvangstanker og tvangshandlinger. Hun hadde også hyppige panikkanfall, og var utagerende mot fengselsbetjentene.  Få dager før selvdrapet ble hun også satt på medisiner som har opplistet selvmordstanker som en mulig bivirkning. – Det var mange faresignaler, som har alle vært godt dokumentert, men som ingen tok på alvor, hevder foreldrene. Flere varsler I lengre tid, men også dagene før hun tok sitt eget liv, uttrykte flere andre innsatte bekymring for hennes helsetilstand og selvmordsrisiko, ifølge erstatningskravet.  Mindre enn 24 timer før selvdrapet varslet også ansatte i fengselet spesialisthelsetjenesten, uten at Jessica ble tilsett av helsepersonell i etterkant, og uten at det ble iverksatt noen akutte tiltak.  – Nødvendig livreddende helsehjelp ble ikke prioritert, og utfallet ble brutalt. En jente på fire år har mistet sin mor, sier Grøndahl.  Konstituert fengselsleder for Bredtveit fengsel, Levi Tyriberget, sier til VG at de ikke har noen kommentar til erstatningskravet som er sendt til NPE, eller foreldrenes uttalelser. På spørsmål knyttet til Jessicas helseoppfølging, svarer han at de ikke kan kommentere forholdene rundt den innsatte grunnet taushetsplikten. VG har tidligere spurt fengselet om det ble kartlagt selvmordsrisiko på Jessica, samt stilt spørsmål til Bydel Bjerke, som har ansvar for helseoppfølgingen i fengselet.  De har begge uttrykt medfølelse for familien, men viser også her til taushetsplikten.  Opprettet tilsynssak Bredtveit fengsel har siden 2018 hatt et høyere antall selvmordsforsøk og episoder med selvskading enn andre fengsler. I etterkant av Jessicas dødsfall gjennomførte Sivilombudet et besøk på Bredtveit, og fant så «alvorlige og akutte» forhold at Justis- og beredskapsdepartementet ble varslet.  Statsforvalteren i Oslo og Viken har opprettet tilsynssak etter hendelsen med Jessica, og politiet har også opprettet en egen etterforskning.  Advokaten mener imidlertid at de allerede nå besitter nok dokumentasjon for å kunne etablere at det foreligger menneskerettsbrudd etter EMK artikkel 2 om retten til liv. – Vi vil følge dette opp, men avventer etterforskningen til politiet og en del tilleggsdokumentasjon. Advokaten sier at familien velger å være åpen fordi de vil ivareta Jessicas interesser. – De vil unngå at noe slikt lignende skjer igjen. De ønsker en endring.

Summary: Jessica Ann Stephens (31) tok sitt eget liv foran vitner i Bredtveit kvinnefengsel i mars.

Summary: Stephens var tatt med over 29 kg cannabis ved Gardermoen i mai 2022.

Summary: Stephens' foreldre har fremmet et erstatningskrav til Norsk pasientskadeerstatning (NPE) på omtrent hundre tusen norske kroner for økonomiske utgifter relatert til dødsfallet.

Summary: Foreldrene mener at Jessica ikke mottok tilstrekkelig psykisk helsehjelp i fengselet, og at dødsfallet kunne ha vært unngått.

Summary: Mindre enn 24 timer før selvdrapet hadde ansatte i fengselet varslet spesialisthelsetjenesten, men ingen akutte tiltak ble iverksatt.

Summary: Statsforvalteren i Oslo og Viken og politiet har begge opprettet etterforskning om saken.