Khrono: Regjeringen dropper alders- og kjønnspoeng - fjerner karakterkrav i sykepleie

Regjeringen kommer med flere endringer i fremtidige studentopptak. Nettavisen for høyere utdanning, Khrono skriver at de viktigste endringene blir at regjeringen fjerner dagens karakterkrav for sykepleierutdanningen, samt tar bort alderspoeng og bytter ut kjønnspoeng med kjønnskvoter. Lekkasjene fra det som skal legges frem førstkomende fredag stemmer overens med Kunnskapsdepartementets invitasjon til presentasjonen av endringene. Der heter det at regjeringen vil legge til rette for at flere kommer raskere i gang med høyere utdanning, og at opptaksregelverket blir enklere. Større tilgjengelighet Samtidig vil regjeringen styrke egenart og relevans i utdanningen til sentrale femtidsyrker som lærere, ingeniører og helse- og sosialarbeidere. En rekke grep skal gjøre disse yrkene mer praksisnære og tilgjengelige for flere, skriver departementet. Og dette gjelder kanskje spesielt for sykepleierutdanningen, der karakterkravene i norsk og matte skal fjernes, ifølge både Khrono og NRK. Karakterkravene til lærerutdanningen skal imidlertid beholdes, erfarer statskanalen. Høyre-politiker i Stortingets helsekomité, Tone W. Trøen, er selv utdannet sykepleier. Hun reagerer skarpt på det som er kommet frem om endringene i opptaket. – Å senke kravene til sykepleierstudentene kan få alvorlige konsekvenser. Gjennom dette grepet er regjeringen villig til å kompromisse med kvalitet og kompetanse. Det fører helsetjenesten i fullstendig feil retning. I ytterste konsekvens vil det true pasientsikkerheten, sier Trøen. Sammen med sykepleiernes egen studentorganisasjon og Sykepleierforbundet gikk hun ut og refset høyere utdanningsminister Oddmund Hoel (Sp) for hans signaler om å ta bort kartakterkravene - i Stortinget allerede i februar. Mer kompleks yrkeshverdag Hun minner om at sykepleiere skal ta beslutninger i møte med pasienter med stadig mer sammensatte og komplekse sykdommer.  - Da er det faglige grunnlaget i utdanningen en avgjørende viktig støtte. Teoridelen bidrar til at sykepleiere har god faglig kunnskap når de skal ta avgjørende kliniske beslutninger i sitt arbeid, sier Trøen. Tidligere Ap-politiker på Stortinget, Marianne Aasen, ledet det regjeringsnedsatte Opptaksutvalget, som kom med en rekke drastiske endringsforslag i sin rapport. Regjeringen kommer til å la være å følge flere av disse forslagene, som blant annet innebar innføring av en felles opptaksprøve og ta bort muligheten for å forbedre karakterer etter videregående. Kunnskapsdepartementet vil verken bekrefte eller avkrefte opplysningene i denne artikkelen, skriver Anders Lundell i KDs kommunikasjonsavdeling til VG. Opptaket til høyere utdanning for studieåret 2024-2025 vil ikke bli påvirket av forslagene, har Kunnskapsdepartementet tidligere meldt.

Summary: Regjeringen foreslår endringer i sin nye modell for studentopptak.

Summary: Fjerner karakterkrav for sykepleierutdanning, generelle alderspoeng, og bytter kjønnspoeng med kjønnskvoter.

Summary: Målet er raskere og enklere opptak til høyere utdanning.

Summary: Styrke relevans i utdanning for fremtidsyrker som lærere, ingeniører og helsearbeidere.

Summary: Endringene skal behandles av Stortinget, og kan innføres tidligst til studieåret 2025/2026.


Åklagaren yrkar på fängelse för Sergio Peña

MALMÖ/STOCKHOLM. Sergio Peña körde rattfull och utan giltigt körkort i april. I dag hölls rättegången. Då yrkade åklagaren på fängelse. Sergio Peña körde för fort, med 1,3 promille alkohol i blodet, efter att ätit middag och druckit vin med en vän på en restaurang i Malmö på kvällen den 18 april. Den 27-årige peruanen har fortsatt spela i allsvenskan i väntan på rättegång. I dag hölls rättegången ett par timmar efter att Peña klev av MFF:s träning på förmiddagen. Mittfältaren kom in i salen i Malmö tingsrätt klädd i svart skjorta, svarta byxor och svarta sneakers tillsammans med sin advokat samt en tolk. – Det är klart att jag begått ett misstag. Ett misstag som jag ångrar. Det är första gången det händer mig, inledde han med och erkände grov rattfylla men inte olovlig körning. ”Tänkte inte på rätt sätt” Under åklagarens förhör gav han sin version av vad som hände på kvällen. – Jag åt middag med en väninna från Danmark. Jag drack fyra-fem glas vin under fem-sex timmar.  Vad var tanken på att ta bilen, dricka vin och sedan sätta sig i bilen igen, frågade åklagaren? – Jag upprepar att jag inte kände mig berusad. Men jag vet också att det var ett misstag då det inte är tillåtet. Hur gick tanken då du vet att det är olagligt? – Vid tillfället tänkte jag inte på rätt sätt utan hade bara i huvudet att jag kunde köra. Det var första gången det hände. Vet inte varför han blev stoppad Vilken hastighet höll du? – Normal hastighet. 40 kanske.  Varför stoppade då polisen dig? – Det vet jag inte. De sa inte varför de gjorde det, svarade Peña. Åklagaren avslutade med att yrka på en fängelsedom för MFF-mittfältaren för grovt rattfylleri och olovlig körning. Försvarsadvokaten Abraham Zeito menade att Peña ska frikännas för olovlig körning, då han kört på sitt peruanska körkort i flera år i olika EU-länder där han varit proffs och inte hade en aning om att han måste söka svenskt körkort efter att bott här så länge som han har gjort, och att han ska dömas till villkorlig dom och 50 timmars samhällstjänst för rattfylleri.  Försvaret vill också att rätten tar hänsyn till det disciplinära straffet, ett avdrag på en månadslön, som MFF gett Peña samt att klubben kommer att stänga av honom om han döms till fängelse samt ge honom ytterligare löneavdrag. – Han är inte kriminell, han hör inte hemma i ett svenskt fängelse, sa Zeito. I slutet av rättegången tog Peña till orda på eget bevåg och lovade att det aldrig kommer att hända igen och att han tar på sig sitt misstag. Men han sa också till rätten: – Jag har blivit hårt straffad. Mitt ansikte har hängts ut i media i både Sverige och Peru. Domen meddelas den 14 juni.

Summary: MFF-mittfältaren Sergio Peña stod inför rätten i dag, efter att ha kört rattfull och utan giltigt körkort i april i Malmö.

Summary: Åklagaren yrkade på fängelse för grovt rattfylleri och olovlig körning. Försvarsadvokaten menade att Peña ska frikännas för olovlig körning och istället föreslog att han ska dömas villkorlig dom och samhällstjänst.

Summary: Domen meddelas den 14 juni. Peña anser att han redan blivit hårt straffad genom mediabevakningen i både Sverige och Peru.


Får ikke bruke uniformen i prideparaden: – Stikker i hjerteroten

PST sier helsepersonell ikke er spesielt utsatt for pride-trusler. Likevel nekter Sørlandet sykehus ambulansepersonell å bruke uniformen i prideparaden. – For oss skeive ambulansearbeidere stikker dette i hjerteroten, altså. Det sier ambulansearbeider i Mandal og Åseral Simen Sande til VG. Han har i flere år vært med å arrangere den årlige prideparaden i Kristiansand. I alle år har ambulansearbeiderne gått sammen i paraden, uniformert. Men denne uken avgjorde Sørlandet sykehus at ambulansepersonell ikke får gå i uniform i prideparaden i Kristiansand i august. En trusselvurdering skal være årsaken. Beslutningen ble tatt denne uken, nesten to måneder før prideparaden i Kristiansand. Det var Fædrelandsvennen som omtalte saken først. Sande, som er skeiv selv, sier det er viktig for ambulansearbeidere på Sørlandet å vise at de er en helsetjeneste for alle. – Det viktige med uniformen er å vise at vi støtter alle pasienter. Det er også viktig for meg å føle at jeg har kolleger og min arbeidsgiver i ryggen. Det føler jeg ikke nå. Trusselvurdering Beredskapssjef ved Sørlandet sykehus Tom Helge Vik Tollefrud skriver i en e-post til VG at beslutningen deres er tatt basert på bakgrunn av råd fra politiet og den generelle trusselvurderingen fra PST. – Den uttrykker at man skal ta lokale hensyn. Temaet har vært grundig vurdert av Sørlandet sykehus, bedyrer han. De skriver at beslutningen er fattet med dagens trusselvurdering og at det kan være aktuelt å ta en ny vurdering dersom trusselbildet skulle endre seg. VG har forsøkt å få en kommentar fra politiet i Agder, som fredag ettermiddag ikke har svart på hvilke råd de har gitt til Sørlandet Sykehus. PST: – Helsepersonell ikke utsatt Seniorrådgiver i Politiets sikkerhetstjeneste Martin Bernsen derimot, sier til VG at de ikke gir anbefalinger om uniformsbruk på et slikt detaljnivå som dette. – Vi har ingen formening om reguleringer angående uniformer hos helsepersonell under pride. Samtidig sier han at PST ikke er kjent med at andre sykehus har innført tilsvarende uniformsforbud. – Er helsepersonell for tiden spesielt utsatt for pride-relaterte trusler? – Nei, det er ikke en gruppe som skiller seg spesielt ut, avslutter Bernsen og viser til trusselvurderingen i forbindelse med pride 2023. Reagerer på motstridende vurderinger Klinikktillitsvalgt for ambulansearbeidere ved Sørlandet sykehus Pål Dølbakken reagerer også på avgjørelsen og begrunnelsen fra sykehuset. – Jeg undres over at helseforetakene kan ha så ulik vurdering, og at for eksempel Østlandet vurderer det annerledes. Konsekvensen er at ansatte føler at de er begrenset som en inkluderende yrkesgruppe. Heller ikke ambulansearbeider Sande har noe særlig forståelse for begrunnelsen til sykehuset: – I morgen er det Norges største prideparade i Oslo. Der får ambulansearbeidere gå i uniform. Det var ikke noe problem at ambulansearbeidere gikk i paraden i uniform i fjor, kort til etter terrorangrepet i Oslo 25. juni, legger Sande til. Han reagerer også på at sykehuset ikke vil dele vurderingene sine. – Det er merkelig om de skal sitte på noen informasjon om at det kan være trusler mot helsepersonell. Ambulansearbeidere som er på jobb, kommer jo til å være til stede under paraden med uniform. Bør de være bekymret? Både Dølbakken og Sande sier de ansatte ikke er blitt inkludert i avgjørelsen. – Det hadde vært interessant å vite hva som skiller oss fra hovedstaden. Så jeg vil ha en bedre begrunnelse på dette, sier Dølbakken. Tollefsrud ved Sørlandet sykehus sier at det dreier seg om informasjon som de ikke har for praksis å dele. – Noe av informasjonen er også kun for dem som er klarert på forhånd. Den kan vi ikke dele med ansatte. Beredskapssjefen sier at heller ikke de kjenner til trusler spesifikt mot helsepersonell ved sykehuset eller prideparaden i Kristiansand. Håper på omgjørelse Simen Sande skal fortsatt gå i prideparaden i Kristiansand i august, selv om det kanskje blir uten uniform. Samtidig har han en tydelig beskjed til Sørlandet sykehus: – Jeg forventer at de enten deler trusselvurderingen med oss eller snur denne avgjørelsen. Resten av ambulanse-Norge kan tross alt gå i uniform under pride. Han får full støtte av klinikktillitsvalgt Dølbakken: – Det er vel ingen sak som har skapt mer engasjement i nyere tid, så jeg synes sykehuset burde revurdere dette.

Summary: Ansatte reagerer etter at Sørlandet sykehus bestemte at ambulansepersonell ikke får gå i uniform under prideparaden i Kristiansand.

Summary: Årsaken skal være en trusselvurdering.

Summary: Ingen konkrete detaljer rundt trusselvurderingen er gitt, og ambulansepersonell spør seg nå hvorfor helsepersonell er nektet å bruke uniform i Kristiansand, mens det er tillatt i andre byer som Oslo.

Summary: Sørlandet sykehuset sier de baserer sin avgjørelse på råd fra politiet og generell trusselvurdering fra Politiets sikkerhetstjeneste (PST).

Summary: PST sier at helsepersonell ikke er mer utsatt for pride-relaterte trusler enn andre.


Omer och Omar dog i Israel och Gaza – dödsfallen förnekas i sociala medier

Israeliska Omer och palestinska Omar dödades i kriget mellan Israel och Hamas.  I sociala medier sprids nu lögner om de fyraåriga pojkarnas död.  Båda sidor hävdar att bilder som sprids visar ”dockor” och ”skådespelare” – rapporterar BBC. – Han var ljuset i mitt liv, skriver mamman till en av pojkarna. Pojkarna bodde på vardera sida av gränsen mellan Israel och Gaza. Båda dog under krigets första dagar.  Israeliska Omer Siman-Tov och palestinska Omar Bilal al-Banna fick bara bli fyra år.  Dödsfallen har uppmärksammats i sociala medier – men med bilderna på pojkarna sprids även påståenden om att allt är en bluff.  –  Att hantera deras död är svårt nog, men alla dessa kommentarer gör det ännu värre, säger en vän till Omers familj till BBC.   ”Betald skådespelare” Omer Siman-Tov dödades när Hamas attackerade pojkens hem i Kibbutz Nir Oz den 7 oktober.   Mor Lacob, som är vän till pojkens familj, beskriver sin sorg för BBC. – Han var så vacker, söt och genuin. Han var väldigt nära sina systrar. De lekte alltid tillsammans, säger hon. Omer Siman-Tovs föräldrar blev ihjälskjutna  i Hamas attack, rapporterar kanalen.  Först när familjens hus sattes i brand dog även pojken tillsammans med sina två syskon.  Men enligt flera konton i sociala medier ägde attacken aldrig rum.   De hävdar att Omer Siman-Tov var en ”betald skådespelare, eftersom att Hamas inte skulle döda barn”.  ”En docka”  Fyra dagar efter Hamas attack dödades Omar Bilal al-Banna – i en israelisk flygattack mot Zeitoun, öster om centrala Gaza. Han lekte utomhus tillsammans med sin storebror Majd Bilal al-Banna när en raket träffade en grannes hus, skriver kanalen.  Tungt bråte föll då över pojken, som dog av sina skador.  BBC rapporterar om en video som visar en man som bär Omars döda kropp, insvept i en vit filt. Men i sociala medier hävdar pro-israeleiska konton att det hela är en bluff, att Hamas iscensatt videon och videon inte visar ett barn, utan en docka.  Enligt sociala medier-appen X har inlägget som sprider ryktet setts 3,8 miljoner gånger. Anhöriga: En chock BBC har varit i kontakt med Moamen El Halabi, en palestinsk fotograf, som filmade videon, samt en fotograf från nyhetsbyrån AFP som bevittnade händelsen.  De båda bekräftar att Omar Bilal al-Banna är död.  Enligt kanalen har pojkarnas dödsfall blivit propaganda i informationsstriden mellan krigets två sidor. BBC har även varit i kontakt med familj och anhöriga till pojkarna – de bekräftar också dödsfallen.  Många av dem beskriver för kanalen att de är chockade över att pojkarnas död blivit central i informationskriget.  BBC har granskat kontona som sprider de falska påståendena om pojkarnas dödsfall. Bakom dem står riktiga människor – inte bottar –  som bor i olika delar världen.  Det stora genomslaget som de falska påståendena om pojkarnas död har fått beror på den stora mängden konton som delat och spridit liknande inlägg, uppger BBC.

Summary: Fyraåriga pojkarna Omer från Israel och Omar från Palestina dödades i konflikten mellan Israel och Hamas. Nu används deras död i ett informationskrig på sociala medier, där bilder på pojkarna kombineras med påståenden att det hela är en bluff.

Summary: Båda sidor hävdar att bilder som sprids visar ”dockor” och ”skådespelare”. Familj och vänner till pojkarna är besvikna över att pojkarnas död används på detta sätt.

Summary: En granskning av BBC visar att de felaktiga påståendena sprids av riktiga människor runt om i världen, inte bottar. Genomslagskraften kommer inte från stora konton, utan från mängden konton som sprider informationen.


Kongen er på vei hjem til Norge. Mellomlandet i Emiratene.

LANGKAWI/OSLO (Aftenposten): Evakueringsflyet som har hentet kong Harald i Malaysia, mellomlandet i Emiratene like etter klokken 14.00. Klokken 15.28 lettet det igjen – og er nå på vei til Norge.  Saken oppdateres. Det medisinske evakueringsflyet med kong Harald og dronning Sonja er på vei til Norge, etter å ha mellomlandet i Sharjah i De forente arabiske emirater. SAS Boeing 737-700-maskinen som er leid inn av Forsvaret, landet i Emiratene søndag ettermiddag norsk tid for å fylle drivstoff. Klokken 15.28 norsk tid tok det av igjen, ifølge Flightradar. Det er ventet å lande på Gardermoen klokken 22.47. Men Forsvaret, som har ansvaret for transportoppdraget, vil ikke bekrefte at det er der flyet skal lande.  Etter landing vil kongen bli fraktet til Rikshospitalet der han vil bli innlagt og isolert på grunn av smittetester han skal gjennomgå. Kongen blir sykmeldt i to uker, ifølge Slottet. Kronprinsen vil i denne perioden være regent og overta kongens konstitusjonelle oppgaver, opplyser Kongehuset. Dette er den antatte ruten for evakueringsflyet: Ble innlagt med infeksjon Kong Harald (87) var innlagt på et lokalt sykehus på øya Langkawi i Malaysia fra tirsdag til søndag denne uken. Han pådro seg en infeksjon under en privat reise til den populære ferieøya.  Fredag landet et spesialtilpasset evakueringsfly fra SAS på den internasjonale flyplassen på Langkawi. Det brukes vanligvis til å evakuere sårede ukrainske soldater. Nå skal det frakte kong Harald trygt hjem til Norge. Søndag kl. 05.45 norsk tid kjørte en ambulanse helt inn til flyet på rullebanen med politieskorte. Like etter kl. 06 tok flyet av fra Langkawi, med kurs mot Sharjah i De forente arabiske emirater.  Der ble det altså fylt drivstoff, før turen mot Norge fortsatte.  Kongehuset opplyser søndag morgen at dronning Sonja reiser sammen med ham. Har fått pacemaker Lørdag fikk situasjonen en ny omdreining. Da skrev kongehuset i en pressemelding at kong Harald har fått operert inn en pacemaker.  – Pacemakeren ble implantert på grunn av lav hjertefrekvens. Beslutningen ble tatt i dag tidlig, og inngrepet var vellykket, uttalte kongens livlege Bjørn Bendz i pressemeldingen. Bjørn Bendz er spesialist i indremedisin og hjertesykdommer. – Inngrepet vil gjøre hjemreisen tryggere, sier Bendz. En pacemaker brukes når hjertet slår for langsomt eller hvis det stopper. Den lille innretningen har et batteri og sender via en ledning små strømstøt til hjertet og får det til å slå.  «Flyvende sykehus» Kongen har det etter forholdene bra, men trenger fortsatt ro, opplyste kongehuset lørdag.  Å sette inn en midlertidig pacemaker er en enkel operasjon som tar ti minutter, sier pacemakerkirurg og overlege Torkel Steen ved Ullevål sykehus til Aftenposten. Kong Harald har tidligere blitt hjerteoperert i 2020 og i 2005. Kongen fikk i 2005 en aortaklaff erstattet av en kunstig hjerteklaff. Denne ble byttet ut i 2020.  Forsvaret omtaler evakueringsflyet som «et mobilt sykehus» med respiratorer, hjertestartere og opptil 20 sengeplasser. Det er Forsvaret som organiserer hjemtransporten av kongen.  Rettelse: I en tidligere versjon av denne saken het det at flyet med kongen lå foran skjemaet. Det ser ikke ut til å stemme. Feilen ble rettet opp klokken 14.40.

Summary: Kong Harald er på vei til Norge fra Malaysia med et medisinsk evakueringsfly. Flyet mellomlandet i Emiratene for drivstoffylling.

Summary: Kong Harald ble innlagt med en infeksjon og har fått operert inn en pacemaker. Han vil bli innlagt på Rikshospitalet ved ankomst i Norge.

Summary: Dronning Sonja reiser sammen med ham. Kongen vil være sykmeldt i to uker. Kronprinsen vil være regent og overta kongens oppgaver.


Fler dumsnåla skolbudgetar borde sprängas

Malin Rimmö är rektor på Hansåkerskolan i Ragunda kommun i Jämtland. Hon har lyckats reta gallfeber på kommunstyret, bestående av M, C, KD och Allt för Ragunda. I media går nu Rimmö under smeknamnet “rebellrektorn”. Bakgrunden till smeknamnet är att hon har valt att ställa sig på tvären mot kommunens sparkrav på skolan. Hon menar att konsekvensen av kommunens budget är att hon måste bryta mot skollagen. Något som hon vägrar gå med på. – Skolan är fel ställe att spara på. Börja med att titta på det som inte är lagstadgat först. Sen kan vi prata nedskärningar i skolan, säger hon till SVT Nyheter. Politikerna i kommunen har nu agerat mot rektorn. Rimmö har fått en erinran, en tillrättavisning, för att hon vägrar följa budgeten. Men hon ger sig inte. Hon vägrar gå med på kommunens sparbudget. Hon säger att hon hellre lämnar sin tjänst som rektor än drar ner på elevernas stöd i skolan. Svenska barn ska inte behöva lida för att politiker prioriterar något annat. Så man kan fråga sig varför hon får en erinran från kommunen? För inte kan det väl vara ett brott att följa skollagen? Och kanske går det att lyfta frågan om det inte är så att politikerna i kommunen bryter mot skollagen? Även om politikerna i kommunen inte uppskattar Rimmös trotsighet gör hon rätt som spränger budgeten. Det menar i alla fall Martin Hellstadius, skoljuridisk expert. – Om det handlar om enskilda elevers rätt till stöd i förhållande till ekonomiska förutsättningar visar rättspraxis tydligt, menar jag, att det inte är förenligt med skollagen att neka stöd på grund av att de ekonomiska ramarna inte tillåter det, säger han till Sveriges Radio. Alternativet att svenska barns skolgång offras är i längden långt värre än några brustna kommunbudgetar. Vi vet att priset samhället får betala för barns bristfälliga skolgång är skyhögt. Det är svårt att inte inspireras av Rimmös agerande. En rektor som vågar ta ställning och sätta eleverna framför politikers dumsnålhet.  Allt det här väcker väldigt många frågor. Vilka konsekvenser ska de politiker som sätter en budget, där skollagen inte går att uppfylla, få? Ska det verkligen vara möjligt att sätta en budget där skollagen blir omöjlig att efterleva? Vem ska följa upp det här? Är det Skolinspektionens uppdrag? Ska politiker år efter år kunna underfinansiera en verksamhet som är lagstadgad? I en intervju med tidningen Vi Lärare säger Malin Rimmö att hon hoppas att fler rektorer följer hennes exempel. Det hoppas jag också.

Summary: "Rebellrektorn" Malin Rimmö i Ragunda kommun ignorerar kommunens sparbudget för skolor eftersom hon menar att det bryter mot skollagen.

Summary: Trots en tillrättavisning från kommunen avvisar Rimmö nedskärningarna och förespråkar för elevens rätt till stöd i skolan.

Summary: Aftonbladet ledare tycker att fler rektorer borde spränga kommunstyrens dumsnåla skolbudgetar.


Slik så det ut for fem år siden: – Ekstrem forvandling

ULLEVAAL STADION (VG) Landslagets to største stjerner er en gullgruve for NFF. Mot Kypros kommer det 20.000 flere tilskuere enn det gjorde for fem år siden.  – Mange kommer for å se Norge, men mange kommer for å se han òg.  Landslagssjef Ståle Solbakken snakker om sin aller største stjerne. Erling Braut Haaland er på plass med landslaget før kampene mot Skottland lørdag og Kypros tirsdag.  De to kampene er allerede utsolgt.  Det er i sterk kontrast til møtet med Kypros i Nations League for fem år siden. 5172 tilskuere møtte opp den gangen for å se et landslag som vant 2–0 etter to mål av Stefan Johansen.  Haaland var ikke i troppen. Martin Ødegaard satt hele kampen på benken.  Sander Berge spilte kampen. Når vi stiller spørsmålet «Hva har skjedd?» om den store forskjellen, er ikke midtbanespilleren i tvil. – Erling Braut Haaland og Martin Ødegaard har vel skjedd. Det er moro. Det er et massivt løft, det merker vi også, sier Berge til VG.  – Det er en ekstrem forvandling. Alle har løftet seg og blitt enda sterkere, og så har vi to verdensstjerner som gjør det til en annen sak. De setter standarden og løfter oss andre også, sier Berge.  Ståle Solbakken istemmer:  – Kypros-kampen er allerede utsolgt og det hadde aldri skjedd før. Tidligere hadde man ventet og sett Skottland-kampen og så hadde det vært 8000 mot Kypros. Men det er nettopp fordi vi har to spillere på en høyere hylle, sier landslagssjefen.  Publikumseksplosjonen vises også på bankkontoen til NFF. I regnskapet fra 2022 står forbundet oppført med rett i underkant av 27 millioner kroner i billettinntekter.  Det samme tallet for 2018 var 8,7 millioner. – Vi måler interessen for landslagene våre løpende, og interessen for både A-herrer og A-kvinner har aldri vært høyere, skriver markedsdirektør i forbundet Runar Pahr Andresen i en e-post til VG.  – Landslagene våre kjennetegnes av et sterkt kollektiv og at de står sterkere sammen, men det er selvsagt noe helt spesielt med superstjerner som Haaland og Ødegaard. Det er klart at det er ekstra attraktivt å komme på kamp når noen av verdens beste fotballspillere spiller med flagget på brystet, fortsetter han.  Regnskapene viser også at inntektene fra samarbeidsavtaler har økt med over 30 millioner kroner fra 2018 til 2022.  – NFF har langsiktige avtaler med våre partnere som løper over flere år, så enkeltspillere har ikke umiddelbar effekt på våre samarbeidsavtaler. Likevel nyter vi godt av en sterkt økende interesse for norsk fotball generelt og for landslagene våre, skriver NFF-direktøren.  – Går det an å tallfeste hva disse to har betydd for NFFs økonomi de siste årene?  – Det er vanskelig å tallfeste spesifikt (...) siden det strengt tatt er landslagene og ikke enkeltspillerne som er verdien. Likevel ser vi at store profiler bidrar til et løft av blant annet billettsalg, draktsalg og interesse, skriver Pahr Andresen.

Summary: Norges landslagsstjerner Erling Braut Haaland og Martin Ødegaard har skutt interessen for norsk fotball til nye høyder

Summary: Kampene mot Skottland og Kypros er utsolgt, med 20 000 flere tilskuere enn for fem år siden

Summary: NFFs billettinntekter har økt fra 8,7 millioner kroner i 2018 til nesten 27 millioner i 2022

Summary: Samarbeidsavtaleinntektene har også økt med over 30 millioner kroner fra 2018 til 2022

Summary: Stjernespillerne bidrar til økt billettsalg, draktsalg og interesse for landslagene, ifølge NFF-direktør Runar Pahr Andresen


«Læregutten» Arteta ble kritisert for oppførselen – da sa Guardiola klart ifra

MANCHESTER (VG) Relasjonen går over 20 år tilbake i tid. Pep Guardiola (52) hjalp tenåringen Mikel Arteta (41). Så ba City-manageren selv om «merkelige» råd, før læregutten endelig fikk jobb hos mentoren. Nå er de bitre tittelrivaler. For når Manchester City og Arsenal møtes på Wembley til Community Shield-oppgjør søndag, handler det ikke bare om duellen mellom Erling Braut Haaland og Martin Ødegaard.  Eller at sesongens første trofé skal deles ut.  Det handler vel så mye en kamp mellom to store profiler på sidelinjen som har kjent til hverandre i over to tiår.  – Vi møttes da jeg var 15 år. Han var idolet mitt, har Arsenal-manager Mikel Arteta uttalt til Sky Sports – gjengitt i Daily Mail – om Pep Guardiola. Sist sesong presset også den elleve år yngre læregutten mentoren helt til det siste i ligaen. Det holdt ikke helt inn. Men kan Guardiola vippes av tronen kommende sesong? – Jeg tipper at Arsenal vinner ligaen denne sesongen, skriver Gary Lineker, eks scoringskonge i England og nå programleder i BBC, i en spalte i The Sun. På en pressekonferanse tidligere denne uken, uttalte Guardiola at Wenger etablerte Arsenal i toppen av engelsk fotball. – Og Mikel har bragt dem tilbake i den posisjonen. Det er en helt spesiell duell som venter. Arteta var bare 15 år da han reiste fra San Sebastián i Nord-Spania og østover for å gå på det verdensberømte La Masia-akademiet. Han ville forsøke lykken i Barcelona, der ti år eldre Pep Guardiola dikterte klubbens midtbane. De to fant tonen og i et intervju med GQ Magazine forteller Arteta at Guardiola tok seg av ham. Guardiola ble en klubblegende. Han spilte over 200 A-lagskamper. Senere ble han manager for katalanerne. Suksessen var enorm – noe han kopierte i tyske Bayern München frem til 2016. Arteta tok aldri steget opp til Barcelonas førstelag. Det ble en tøff kamp mot en generasjon spillere som ble verdens beste, blant dem Andrés Iniesta og Xavi. I stedet søkte Arteta lykken andre steder i Europa. Men forholdet til Guardiola forvitret ikke. – Det var merkelig. Han ringte meg og spurte om engelske lag og hvordan man burde spille mot dem mens jeg fortsatt spilte og han var trener. Vi bygget et nært forhold, har Arteta sagt og ble nærmest lovet en jobb med mentoren i England. Tilfeldighetene skulle også ha det til at Arteta avsluttet spillerkarrieren sommeren 2016 etter fem år i Arsenal. Guardiola fikk jobben som Manchester City-manager og holdt sitt ord. «En som var villig til å gi livet sitt for ham», sa Arteta om hvorfor han tror han fikk tillit i Guardiolas team. De hadde enorm suksess, men de som fulgte klubben forstod at han ville vokse seg stor nok for mer ansvar.  – Det er ikke tvil om at Arteta kan manager-yrket. Allerede i 2018 fortalte en annen City-assistent at Arteta «kan ta hvilket som helst lag. Arsenal, City, Manchester United. Han har det», sier Manchester Evening News’ City-reporter, Simon Bajkowski til VG. Guardiola ante også «ugler i mosen». Han opplevde at Arteta ikke jublet da de lyseblå scoret mot kollegaens gamleklubb. – Alle har drømmer og han dro til klubben sin – laget han drømmer om. Han er en Arsenal-supporter. Han spilte der og elsker klubben. Han hoppet og feiret da vi scoret mål. Med unntak av mot ett lag. Jeg hoppet og han bare satt der, sa Guardiola ifølge Independent og hadde følgende beskjed da Arteta gikk ut portene: – «Du må fly, livet er for kort». Det ble en trå Arteta-start for Arsenal fra han tok over i desember 2019. Men sist sesong løsnet det for alvor. Arsenal toppet tabellen i 248 dager. Aldri før har et lag ledet så lenge uten å bli mester til slutt. «The Gunners» endte til slutt fem poeng bak Manchester City. Underveis fikk han også kjenne på det enorme fokuset som kommer med suksessen. Spanjolen har et engasjement få managere utviser på sidelinjen i Premier League. Kroppsspråket, gestikuleringen og dommerkjeft gjorde at enkelte fikk nok. Den tidligere storscoreren Alan Shearer kalte ham respektløs, ifølge The Mirror.  Guardiola mente kritikken var uberettiget. – Når du leder ligaen forsøker de å undergrave deg for noe annet. Det er det de gjør nå. Jeg kjenner til den situasjonen, sa han ifølge The Guardian. Det er Guardiola som har et soleklart overtak på Arteta foran Community Shield-kampen. Manchester City har vunnet ni av ti oppgjør siden juni 2020. Søndagens kamp gir imidlertid en pekepinn på hvor lagene står foran en lang sesong. – Ja, Guardiola har grunn til å frykte ham. Men City har vunnet ligaen fem av de seks siste sesongen og tre på rad. Jeg tror egentlig ikke City frykter så mange. Men Arsenal har definitivt blitt en verdig motstander, sier Viaplay-kommentator Kasper Wikestad.  – Men det ligger ikke an til å bli en kamp mellom to klubber denne sesongen. Det er flere som kommer til å henge med. Men Arsenal har beredt grunnen for å ta det endelige steget helt opp, det er det ikke tvil om, sier han.

Summary: Søndag møtes Manchester City og Arsenal i Community Shield på Wembley.

Summary: Pep Guardiola og Mikel Arteta har kjent hverandre i over 20 år, men står på hver sin side som managere og rivaler for henholdsvis Manchester City og Arsenal.

Summary: De møtte hverandre for første da gang da Arteta, bare 15 år gammel, startet på Barcelonas akademi, mens elleve år eldre Guardiola styrte klubbens midtbane.

Summary: Forholdet mellom Arteta og Guardiola ble sterkt. Da Guardiola ble manager for Manchester City, ansatte han Arteta som en del av hans team. Sammen oppnådde de enorm suksess, frem til de ble rivaler da Arteta tok Arsenal-jobben i 2019.


Russisk eks-kommandør skutt og drept på joggetur. Funnet på Strava, tror russiske medier.

En tidligere russisk kommandør ble drept i en øde park da han var på sin faste joggetur.  Mandag morgen ble tidligere ubåtkommandør Stanislav Rzhitskij (42) skutt og drept.  Han var på sin vanlige joggetur i en park i den russiske byen Krasnodar. Parken var folketom, og det skal ikke ha vært noen vitner til hendelsen.  Nå spekulerer flere medier på om Rzhitskijs drapsmann lokaliserte ham på treningsappen Strava. Mener drapsmannen brukte Strava Ifølge det uavhengige russiske mediet Baza, la Rzhitskij stadig ut løpeturene sine på Strava. I tillegg løp han nesten alltid den samme ruten på ca. 6 kilometer. «Takket være dette var det enkelt for drapsmannen å velge et beleilig sted for represalier», skriver Baza.  Eks-kommandøren ble skutt gjentatte ganger i ryggen og brystet. Han døde på stedet. Tirsdag opplyste den russiske sikkerhetstjenesten FSB at de hadde pågrepet en 64 år gammel mann. FSB har publisert en video som viser tungt bevæpnet politi som stormer et hus og arresterer mannen, som kun hadde på seg underbukse. Aftenposten har sett denne videoen. Det vil ikke være første gang forsvarsansatte avslører lokasjonen sin på Strava. NRK avslørte i 2018 at danske, norske og amerikanske soldater i Irak og Afghanistan røpte identiteten sin gjennom treningsappen. Uenighet om hans rolle Hendelsen etterforskes som et drap. Motivet er under etterforskning.  Rzhitskij ledet tidligere en av Russlands ubåter som avfyrte missiler mot Ukraina.  Opplysninger om hans person og bosted skal ha vært lastet opp på det ukrainske nettstedet Myrotvorets. Dette er en uoffisiell database over personer som anses som «fiender av Ukraina». På nettsiden står det nå «likvidert» i røde bokstaver over portrettet hans, ifølge BBC.   Angrep fra ubåter har stått bak noen av de største ødeleggelsene på ukrainsk jord.  14. juli 2022 var det skudd fra ubåten Rzhitskij tidligere ledet, som drepte 27 ukrainere i byen Vinnytsia.  Ifølge den ukrainske etterretningstjenesten GUR var kommandøren involvert i dødelige angrep mot Ukraina.  Dette bestrides av Rzhitskijs nærmeste. Avdødes far fortalte til Baza at hans sønn hadde sagt opp sin stilling i de væpnede styrkene allerede i desember 2021. Det samme har flere av hans venner sagt til den uavhengige TV-kanalen Dozdh. På tidspunktet han ble drept, var Rzhitskij nestleder for mobiliseringsavdelingen i Krasnodar.  Ukraina deler detaljer  Den ukrainske etterretningstjenesten har ikke påtatt seg ansvaret for Rzhitskijs død.  De delte en rekke detaljer om drapet.  «Rundt klokken seks om morgenen ble han skutt syv ganger med en Makarov-pistol. Som følge av skuddsårene døde Rzhitskij på stedet», heter det i uttalelsen. «På grunn av kraftig regn var parken forlatt, så det var ingen vitner som kunne gi detaljer eller identifisere angriperen», står det videre. I en senere uttalelse avviste sjefen for GUR at ukrainsk etterretning sto bak drapet.  «Uttalelser fra enkelte medier og politikere om at GUR har noe med Stanislav Rzhitskijs død å gjøre, har ikke noe grunnlag», sa han.

Summary: Den tidligere russiske ubåtkommandøren Stanislav Rzhitskij ble skutt og drept under en joggetur i en park i Russland mandag morgen.

Summary: Flere medier spekulerer på om skytteren fant ham gjennom treningsappen Strava, hvor Rzhitskij ofte delte informasjon om løpeturene sine.

Summary: Tirsdag ble en 64 år gammel mann arrestert i saken. Den ukrainske etterretningstjenesten har avvist at de hadde noe med drapet å gjøre, men har delt detaljer om drapet.


Kevin Costners kone krever 2,6 millioner kroner i barnebidrag i måneden

I tillegg krever Christine Baumgartner (49) at Kevin Costner (68) dekker alle kostnader knyttet til privatskoler, fritidsaktiviteter og helse for deres tre barn. Det viser rettsdokumenter, omtalt av både People og TMZ. Halvannen måned har gått siden bruddet mellom Hollywood-stjernen Kevin Costner og Christine Baumgartner ble kjent, og skilsmissen er av det betente slaget. Baumgartner mener ifølge rettspapirene at Costner må bla opp over 2,6 millioner kroner i måneden for at barna skal kunne opprettholde den levestandarden de er vant med, også når de er hos henne. Utgiftene til aktiviteter, skole og helse, inngår altså ikke i denne summen.  Costner beskriver angivelig kravet som «ran». De nye dokumentene ble registrert i Superior Court of California i Santa Barbara fredag.  Der oppgis det for øvrig at Costners inntekt i fjor lå på over 200 millioner kroner, og at familiens samlede utgifter lå på om lag 70 millioner kroner.  Paret har to sønner på 14 og 15 år, og en datter på 12 år. Costner har i tillegg fire barn fra tidligere forhold. Fra før er det kjent at de to også strides om ekteskapskontrakten de skal ha inngått før de giftet seg for 18 år siden.  Krangler om bosted Costners advokat har i tidligere rettsdokumenter hevdet at Baumgartner nekter å forlate familiens hjem, som filmstjernen mener hun må i henhold til en avtale. Han har bedt om en rettslig kjennelse for å få henne ut. Baumgartners advokat sier på sin side at Costner «prøver å sparke Christine og deres tre barn ut av huset ungene har bodd i hele sitt liv». Costner hevder i rettsdokumentene at han allerede har betalt ut nær 13 millioner kroner som «avtalt i ektepakten». Han oppgir også at han er villig til å betale 318.000 kroner i måneden for at ekskona skal få leid seg et sted, og at han kan bidra med i overkant av 100.000 kroner til selve flytteprosessen. Bruddet kom overraskende. Da Costner i januar vant Golden Globe-statuett for «Yellowstone», men storflom forhindret paret fra å kunne være delta på festen, uttalte han: – Chris hadde en nydelig kjole klar, og jeg hadde gledet meg til å gå på den røde løperen med henne. Årsaken til bruddet er ikke kjent.  Flere rampelys-nyheter på VGTV:

Summary: Hollywood-stjernen Kevin Costner og Christine Baumgartner går gjennom en betent skilsmisse

Summary: Baumgartner krever over 2,6 millioner kroner i måneden i barnebidrag, samt at Costner dekker utgifter for privatskole, fritidsaktiviteter og helse for deres tre barn

Summary: Costners inntekt i fjor var angivelig på over 200 millioner kroner, og parets samlede utgifter skal ifølge Baumgartner ha vært på omtrent 70 millioner kroner.

Summary: Paret krangler også om en ekteskapskontrakt og familiens bosted. Han hevder hun nekter å flytte, mens hun mener barna bør få bo der de er vant med å bo.


Hammarby–Häcken flyttas till Tele2 arena

Det blir en eventuell guldmatch på Tele2 arena. Hammarbys hemmamatch mot Häcken i damallsvenskans näst sista omgång flyttas.  Den damallsvenska guldstriden kan komma att avgöras i ett direkt möte mellan Hammarby och Häcken i den näst sista omgången.  Matchen var schemalagd att spelas på Hammarby IP klockan 15.00 den 5 november – men nu står det klart att så inte blir fallet. I stället flyttas den till Tele2 arena och startar 17.00 samma dag.  Hade tagit höjd Hammarby hade sedan tidigare bokat upp båda arenorna för att ta höjd för en eventuell guldmatch inför mer publik på Tele2 arena. Spelare i både Hammarby och Häcken har också uttryckt en önskan om att få spela matchen på den större arenan.  – Vi har spelat där i många matcher. Vi trivs där och har väldigt många fans bakom oss. Det hörs. För oss hade det varit en stor fördel, sade Hammarbys Madelen Janogy. Med fyra omgångar att spela har Häcken 50 poäng, Hammarby 49 poäng och Linköping 48 poäng.

Summary: Damallsvenskans guldstrid mellan Hammarby och Häcken kan avgöras den 5 november

Summary: Matchen flyttas från Hammarby IP till Tele2 arena och startar kl. 17.00

Summary: Båda lagen önskade spela på större arena med större publikkapacitet


Dansk profil totalslakter Norge: – Selvtilliten har forsvunnet

BERLIN (VG) Norge mislykkes når kamper skal avgjøres for tredje mesterskap på rad. Landslagssjef Jonas Wille (47) og mannskapet får massiv kritikk.  – De norske spillerne gikk til EM med forhåpninger om å gå hele veien. Det har de drømt om. Så virker det som om selvtilliten har forsvunnet fullstendig hos både spillerne og trenerne. Det virker som de er usikre på hva de skal gjøre og på egne evner, sier TV 3-ekspert Joachim Boldsen til VG. Han feller en nådeløs dom over Norges gruppespill i EM, som gjør at laget går inn i hovedrunden med null poeng. Håpet om å ta seg til semifinalen ser nå ut som en fjern drøm. – Ingenting har fungert optimalt i de to siste kampene. Det er for mange situasjoner hvor spillerne ikke vet hva de skal gjøre, sier Boldsen, som selv ble europamester med Danmark i 2008. Norge har aldri tatt en stor tittel på herresiden. Jonas Wille har vært assistent i 2022-EM og hovedtrener i 2023-VM og nå i 2024-EM etter å ha fått jobben i kamp med blant andre Drammen-trener Kristian Kjelling. I alle mesterskapene har Norge gått på avgjørende tap i kampens siste minutter og sekunder.  Under det pågående europamesterskapet i Tyskland rotet Harald Reinkind det til med tre sekunder igjen mot Færøyene i match to før det ble et potensielt skjebnesvangert 27–28-tap for Slovenia mandag kveld. – Hvis Danmark står i en situasjon hvor kampen skal avgjøres, vet du hvem som skal spille, hvem som er på banen. Det gjelder også for lag som Frankrike, Sverige og Slovenia, mener Boldsen. – Hvem er de tre-fire spillerne som skal være på banen når alt avgjøres for Norge? Det vet man ikke. Norge har ingen ryggrad i laget. Den savner jeg. Etter ettmålstapet for Slovenia forsøkte VG å få svar på hvorfor Norge mislyktes igjen. – Jeg syns vi brenner for mange sjanser i de avgjørende øyeblikkene, sier Jonas Wille til VG. – Det er andre kamp på rad og det tredje mesterskapet på rad det blir avgjørende feil i sluttsekundene. Hva er grunnen? – Det er vanskelig å si. Det blir litt stivt på slutten. Spillerne har sikkert forskjellige svar på det. Noen kan sikkert skylde på nervøsitet, andre kan skylde på «uflyt». Wille har et cupgull med danske Mors-Thy og to bronsemedaljer i svensk eliteserie med Kristianstad og Skövde som sine beste resultater som klubbtrener. Han har kontrakt med Norges Håndballforbund til sommeren 2026. – Jeg kan se tegn på vi at vi på slutten av kampene ikke spiller like lett og ledig som vi gjør på starten. Det kan jo være tegn på at man føler litt på situasjonen som er, sier landslagssjefen. – Hvem er ansvarlig for at dere ikke lykkes? – Det er jeg som er leder for dette laget. Hvis man skal peke på én, så er det jo meg. Vi jobber jo i fellesskap, men jeg er sjefen og har ansvaret for at guttene skal prestere, sier Wille. – Hva svarer du til kritikken fra Boldsen om at «det er usannsynlig svakt» og «elendig»? – Hadde vi scoret ett mål til ... Det er viktig å ikke la følelsene ta for stor del av analysen. Det er i alle fall min jobb. Jeg må være konkret på hva vi skal gjøre. Jeg har ikke noen kommentar til at andre mener ditt eller datt. Det er helt greit, det, men vi skal finne ut hvordan vi skal bli bedre. – Men hvorfor tror du det skjer gang etter gang? – At hva skjer? – At det blir avgjørende feil, poengtap og tap i sluttsekundene. – Det er det samme svaret som for ett minutt siden. Det kan være forskjellige svar på det. Hvis vi skal gjøre en kollektiv analyse på det, tror jeg det er litt stressbetont, sier Norges landslagssjef. Boldsen er tydelig på at Wille har ansvaret.  – Ja, det er 100 prosent Jonas Willes ansvar. Spillerne skal gjøre det de skal gjøre på banen, jeg fritar dem ikke fra ansvar, men det er trenerens ansvar å ha de spillerne du stoler på i de avgjørende øyeblikkene. Hvis de føler seg usikre, er det din oppgave som trener å sørge for at de føler seg trygge, sier dansken, før han legger til: – Det er tøft, det vet jeg, men du blir dømt på resultater når du er landslagssjef, og det vet han. Etter tapet for Slovenia tok Torbjørn Bergerud selvkritikk på egen prestasjon. Med en redningsprosent på i underkant av 27, klarte ikke målvakten å berge Norge. – Folk skal få mene hva de vil. Vi har satt oss i en vanskeligere situasjon. Nå må vi høyst sannsynlig vinne alle fire. I hovedrunden venter Portugal (onsdag), Nederland (fredag), Danmark (søndag) og Sverige (tirsdag). – Hva sier du til eksperter som mener det er mentalt dere svikter i slutten av kamper? – Da har de ikke greie på hva som skjer utpå der. Vi har vist tidligere at vi er mer enn mentalt sterke nok. Det er bare tull.

Summary: Norges herrelandslag mislykkes når kamper skal avgjøres for tredje mesterskap på rad.

Summary: TV 3-ekspert Joachim Boldsen er nådeløs overfor prestasjonen i EM-gruppespillet

Summary: Landslagssjef Jonas Wille innrømmer at laget brenner for mange sjanser i avgjørende øyeblikk og tar ansvar for resultatene

Summary: Etter tapet for Slovenia tok målvakten Bergerud selvkritikk for sin prestasjon

Summary: Norge må høyst sannsynlig vinne alle fire kamper i hovedrunden for å gå videre til semifinalen


Listhaug ut mot Facebook-innlegg: – Ikke noe partiet står inne for

Per-Willy Amundsen (Frp) vil ikke beklage omstridte Facebook-innlegg. Partileder Sylvi Listhaug sier saken vil bli fulgt opp internt. Den tidligere justisministeren leder nå Stortingets justiskomité. Amundsen har slettet flere innlegg, men nekter å beklage.  Torsdag kveld uttrykte han sin støtte til Israel i et Facebook-innlegg, som førte til høy temperatur i kommentarfeltet. I et av svarinnleggene skriver Amundsen: «Islamister som ytrer seg her kan reise til helvete. Jeg vil gjøre alt jeg kan for å sende dere hjem til deres hjemland. Dersom du ytrer deg med antisemittiske holdninger her frem til 2025 kan vi rydde opp. La oss telle dere opp ... Og sende dere ut.» Han svarer bekreftende i et nytt innlegg når han blir spurt om han fører en liste. Overfor VG avviser han at det stemmer – og sier at det var ironi: – Fører du en liste over islamister?  – Selvfølgelig ikke. Det overlater jeg til PST. Jeg har hverken forutsetning, interesse eller mulighet til å føre noen lister over islamister, sier Amundsen til VG.  Listhaug: Følges opp internt Frp-leder Sylvi Listhaug stiller seg ikke bak Amundsens Facebook-kommentarer: – Dette er selvsagt noe partiet ikke står inne for, skriver Listhaug i en e-post. Partilederen sier videre at hun er fornøyd med at Amundsen fjernet kommentarene. – Vi forventer at våre stortingsrepresentanter hever seg over et slikt opphetet debattnivå i sosiale medier. – Vi kommer til å følge opp denne saken internt, sier hun. «En gjeng med psykopater» I et av innleggene får Amundsen følgende beskyldning: «Med Israel for Folkemord. Psykopater».  Da svarer han: «Med Norge og Israel mot arabere som dreper mennesker, slik dere har for vane å gjøre. Så dra en annet sted med din moral. Det er som regel dere som dreper oss. Og Islam har en hel gjeng med psykopater som dreper.» Amundsen sier at han ikke ønsker å beklage noe av det han har skrevet. Han viser til det han mener er en rekke antisemittiske innlegg, som han reagerer sterkt på. Et av innleggene anklager Amundsen for å være ruset på folkemord – og at det ville være like greit for ham å støtte Adolf Hitlers folkemord på jødene og Vladimir Putins krig i Ukraina.  Seks millioner jøder ble drept i Holocaust under andre verdenskrig.  – Det er nesten vanvittig. Jeg støtter Israel og landets kamp mot terroren til Hamas, med det som durer i bakgrunnen fra Iran. Ordvekslingene på Facebook blir av en slik karakter at det går over i antisemittiske uttalelser, sier Amundsen. – Jeg la meg på samme linje og svarte ut, med det som åpenbart er ironi. At du er islamist og en fare for kongeriket, og dermed sendes ut. Den ironien forsto de ikke. Derfor slettet jeg det, sier han.  Beklager ikke  Han sier at han har slettet en rekke innlegg på Facebook-siden sin. Blant annet blir han kalt en «nazionist». – Det å sammenligne sionismen med nazismen er historisk helt vanvittig. Jødene var ofre for holocaust. At de blir plassert i samme båt som Hitler, det er så vilt. Det er sånne ting som provoserer, sier han.  – Vil du beklage noe av det du har skrevet? – Nei, jeg beklager ikke til den gjengen med aktivister, sier Amundsen. Han sier at han definerer islamister på følgende måte:  – Islamist er en flytende definisjon. Når vi snakker om trusler fra islamister i Norge så er det terrorister vi snakker om, potensielle terrorister. Det er mange som ikke skjønner forskjell mellom demokratisk lovlige ytringer og det som går over i ulovlige handlinger, sier han. – Bidrar du selv til en saklig debatt? – Jeg mener det. Jeg prøver å være saklig. Det er vanskelig når folk kommer med beskyldninger om at nazisme og sionisme er det samme, sier han. – Var uttalelsene dine i går et godt bidrag til en saklig debatt? – Det er ingen saklig debatt her. Egentlig burde jeg sletta hele greia, men det ser så feigt ut. Det har jeg ikke tenkt å gjøre, sier han.

Summary: Per-Willy Amundsen (Frp) skrev et kontroversielt innlegg på Facebook, der han uttrykte sin støtte til Israel.

Summary: I kommentarfeltet hevdet han at han førte en liste over islamister og ville sende dem hjem til sine hjemland.

Summary: Amundsen avviser å føre en slik liste, og hevder at det var ironi. Han nekter å beklage innlegget og har slettet flere kommentarer.


Ekspert mener alt peker mot IS: – Pinlig for Putin

En ekspert ser for seg at Vladimir Putin og Kreml vil fortsette å peke på USA og Ukraina - og at det er pinlig for presidenten at han avviste de amerikanske advarslene om IS.  11 menn er pågrepet ifølge Russlands etterretningstjeneste FSB, som hevder at de var på vei til Ukraina da de ble tatt i Brjansk-regionen. En dansk ekspert sier til VG at Moskva trolig kommer til å fortsette å peke på USA og Ukraina for det som skjedde - selv om det etter alt å dømme er IS som står bak. – Amerikanerne har advart russerne mot at IS ville angripe i Moskva. Det ble avfeid av russiske myndigheter som en provokasjon - og så sent som tirsdag denne uken av Vladimir Putin personlig i et møte med etterretningstjenesten FSB. Jeg sa med en gang at IS trolig sto bak dette, og det ble senere styrket av at IS har tatt ansvaret for terrorangrepet, sier Jacob Kaarsbo til VG. Kaarsbo jobber i den danske tenketanken Europa, og var tidligere sjefanalytiker i den danske Forsvarets Efterretningstjeneste. Så sent som tidligere denne måneden advarte USAs ambassade i Moskva amerikanske borgere i Russland mot å delta på blant annet konserter, fordi de hadde rapporter om at «ekstremister» hadde planer om et angrep mot større folkeansamlinger. Lørdag har mange lagt ned blomster og bamser til minne om ofrene – se bilder:  – Når vi ser hvordan bevæpnede menn likviderer sivile, så ligner ikke det noe som verken Ukraina ville gjøre eller FSB og russerne selv ville gjøre i en «falsk flagg-operasjon». Når vi ser på dødstall og hva som har skjedd, peker alt mot IS, sier Kaarsbo. – Hva tenker du om uttalelsene fra Moskva? – Når en legger merke til hvordan myndighetspersoner fra regimet taler om at det er noe som USA og Ukraina har noe med å gjøre, så er det garantert ikke noe som har skjedd. Det er en ren konspirasjonsteori som jeg vil avvise fullstendig. – Det er meget sannsynlig at det er IS, og at det er den delen av IS som holder til i Afghanistan. Kaarsbo bemerker at flere personer fra Tadsjikistan har vært etterlyst, mistenkt for å ha vært med i terrorangrepet: – Vi vet at IS i Afghaninstan og Pakistan har vært meget aktive i Sentral-Asia med å rekruttere folk. Sentralasiater kommer lett inn i Russland. Så det er nærliggende å tro at det er det som har foregått, og at det har gitt IS mulighet til å gjennomføre et så stort angrep.  Jacob Kaarsbo fortsetter: – Det er meget spesielt for Vladimir Putin at  han tirsdag var ute og avviste de amerikanske advarsler om terror mot Russland. At det som USA sendte av etterretning til Russland, var for å skremme. – Så det er en pinlig sak for Putin - at han for få dager siden offentlig sa at amerikanerne bare skulle skremme. Så skjer dette få dager senere.  En kan se for seg at Kreml vil fortsette å kjøre fortellingen om at USA og Ukraina har fått IS til å gjøre det. For på en eller annen måte å redde ansikt, sier Kaarsbo. Hovedlærer i etterretning ved Forsvarets stabsskole, Tom Røseth, tror heller ikke på Russlands beskyldninger mot Ukraina. – Ut ifra informasjonen som foreligger hittil, er IS det mest sannsynlige sporet. Amerikansk etterretning har tidligere denne måneden varslet at ekstremister har planer om et angrep i Moskva. Og amerikanerne pleier å ha rett på slike varsler, sier Røseth. Røseth mener motivasjonen til IS er klar: – IS har de siste årene sett på Russland som en fiende grunnet handlinger i Syria, men også på grunn av hvordan de opptrer overfor egne islamske republikker. IS har økende kapasitet til å utføre terrorhandlinger utenfor Afghanistan, de tok jo på seg ansvaret for terrorangrepet i Iran i januar, sier han. Uavhengig av om IS skulle stå bak, er angrepet dårlig nytt for Ukraina, mener han. – Dette kommer Putin til å utnytte til sin fordel uansett. Og han kommer trolig til å spinne dette mot Ukraina selv om det ikke er belegg for det.  Dette er IS Gruppen som tar ansvaret for terroraksjonen, er en IS-gruppe som holder til i Afghanistan. Ifølge New York Times er det en militant gruppe som ble grunnlagt i 2015 av tidligere medlemmer av det pakistanske Taliban. De omfavnet en mer voldelig tolkning av islam. Ifølge amerikansk etterretning har de planlagt angrep mot Vesten. Grunnen til at de har sett på Russland som et legitimt mål, skal være at de mener russerne har islamsk blod på hendene i Afghanistan, Tsjetsjenia og Syria. New York Times skriver at taliban-regimet i Afghanistan har kjempet mot gruppen og forhindret dem i å erobre territorium eller rekruttere tidligere taliban-krigere.

Summary: 11 menn pågrepet etter terrorangrepet i Moskva fredag kveld

Summary: En dansk ekspert mener Moskva vil fortsette å peke på USA og Ukraina, selv om IS ser ut til å stå bak

Summary: Vladimir Putin avviste nylig amerikanske advarsler om terror mot Russland, noe som kan bli pinlig, mener ekspert

Summary: Flere personer fra Tadsjikistan er etterlyst i forbindelse med terrorangrepet


Läkare om 200 sekunders avslöjande: ”Patientosäkert”

Flera läkare reagerar nu på 200 sekunders avslöjande. Christian Unge, överläkare på Danderyds sjukhus, säger att utmaningarna med läkare utbildade i Östeuropa är ett känt problem.  – De måste ha handledning och vi mäktar inte med det, vi är för få seniora läkare som ska handleda de här som har utländsk examen, säger Christian Unge, överläkare på Danderyds sjukhus.  200 sekunder har avslöjat ett omfattande fusk och allvarliga brister på flera universitet i Östeuropa.  Nu reagerar flera läkare på avslöjandet. Christian Unge, överläkare på Danderyds sjukhus, möter ofta nyexaminerade läkare från östeuropeiska länder. – Som överläkare och handledare så ser jag att fler och fler som har läst till läkare utomlands brister, framförallt i sin praktiska kunskap men även när det kommer till teori.  – Det är självklart superviktigt att det jobbar kompetenta människor på våra akutmottagningar. Konsekvensen, om man kommer dit och inte har rätt kompetens, är att det kan bli patientosäkert. Han berättar att han ofta möter studenter som inte håller måttet, både svenska men främst östeuropeiska.  – Man tänker: Hur glest har utbildningssystemet varit? Vilken utbildning har denna person fått? Hur har den här personen lyckats tråckla sig igenom och klarat av tentorna? – Ibland blir man så förvånad över hur det här har gått till. Han jämför med kraven på en pilotutbildning. – Man skulle aldrig sätta en pilot och köra ett flygplan om de inte tränat en simulator, om de inte övat eller haft korrekt handledning Barnläkaren: ”Finns stora problem”  Josef Davidsson, specialistläkare inom barn- och ungdomsmedicin vid Skånes universitetssjukhus, mötte det han tycker är ”ofärdiga” läkare redan när han gjorde sin AT-tjänstgöring 2014. – Man fungerade mer eller mindre som handledare och läkare åt kollegor som var legitimerade, hade en högre lön och teoretiskt sett skulle ha en högre kunskapsnivå. Men så var det inte, säger Davidsson. Sedan dess har utbildningssystemet förändrats. Men Davidsson ser fortfarande problem med de nyutbildade läkarna från östeuropeiska universitet. – Många har framför allt en dålig praktisk kunskap när de börjar. En del klarar av att anpassa sig till det svenska systemet. Men en del har inte den förmågan. Det finns fortfarande stora problem med de utbildningarna om man jämför med till exempel den svenska eller den danska läkarutbildningen, säger han. ”Har koll på varandra” De som stannar kvar och blivit anställda på hans egen klinik ”har anpassat sig väl och är jätteduktiga”. Andra lyckas inte förbättra sig: – Man märker att det inte fungerar. Men då vandrar de ofta vidare i systemet, ofta tror jag tyvärr att de hamnar i primärvården. Det är där det finns ett stort behov av doktorer, säger Davidsson och konstaterar att deras ensamma arbete på vårdcentraler kan vara ett problem i sig. – Inom allmänmedicin jobbar du ganska mycket själv, medan vi jobbar mycket mer i team. Vi har en bättre koll på varandra. Flest nyexaminerade med dåliga kunskaper kommer från Rumänien, enligt hans erfarenhet. – Rumänien är ett land som står ut. Därifrån har jag sett en hel del problem, när jag har kommit i kontakt med doktorer utbildade där. En ort som poppat upp mycket där är Cluj (stad i Rumänien), säger Josef Davidsson. Sedan han började arbeta som läkare 2014 har han stött på ett 50-tal läkare utbildade i Östeuropa, varav ”ett tiotal haft undermåliga kunskaper”. – Jag har sett och upplevt problem. Har patientsäkerheten varit i fara på grund av deras agerande? – Vi har så uttalade kontrollfunktioner inom slutenvården, någon annan tar vid om det inte fungerar. Så det skulle jag inte vilja påstå, säger Josef Davidsson. Samma system som USA I dag räcker det i princip att visa upp dokumentation på godkänd läkarutbildning inom EU, för att få arbeta som läkare. Det är inte bra, anser Davidsson. I stället förespråkar han ett system som i USA. Där examineras alla utlandsutbildade läkare i tre steg, innan de får sin amerikanska legitimation. – I USA har de en rigorös testning. Dels måste du lära dig bra engelska. Sedan tenterar du i praktiken av hela läkarutbildningen, från biokemi till kliniska prov, i ett flertal steg. Det gör att du inte kan ha större kliniska kunskapsluckor. Det hade varit mitt drömscenario, säger Josef Davidsson. ”Har svagheter” När 200 sekunder ringer runt till sjukhuschefer, läkare och sjuksköterskor säger många att det är en stor skillnad på de läkare som utbildat sig i Europa, jämfört med dem som studerat i Sverige. – Vi ser skillnad på gruppnivå i det kliniska, säger en specialistläkare som vill vara anonym. Många påpekar det självklara: En student som pratar svenska kommer inte kunna få en lika bra praktikupplevelse på ett polskt eller litauiskt sjukhus som på ett svenskt, på grund av att språket är en för stor barriär. Men å andra sidan säger de också att studenter som kommer från östeuropeiska universitet är i regel mer teoretiskt bevandrade än de som är utbildade i Sverige. – De flesta är väldigt duktiga och välutbildade. Samtidigt så märker jag att det finns en del som har svagheter, framför allt gällande praktiska moment, säger David Smekal, ansvarig för vidareutbildning av läkare på Akademiska sjukhuset i Uppsala. Han har tillsammans med sina kollegor tagit fram ett test, som används vid anställning av nyexaminerade läkare. Personen ska klara av att handlägga ett komplext patientfall. Tillsammans med sina kollegor tycker att de ser vissa trender – att studenter från vissa universitet har svårigheter på detta test. – I mitt yrke som läkare har det funnits personer där jag har varit tveksam till om de har gått läkarutbildningen på samma sätt som jag har gjort, säger han.

Summary: Specialistläkare varnar för läkare utbildade i Östeuropa har undermåliga kunskaper, anledningen är omfattande fusk och andra allvarliga brister på universiteten.

Summary: Många av dessa läkare arbetar inom primärvården där behovet av doktorer är större än utbudet.

Summary: Flertalet av de bristfälligt utbildade läkarna kommer från Rumänien.


Veggedyr florerer i nyhetsbildet og på sosiale medier om dagen. Så hvordan kan du unngå å få dette uvesenet i hus – og hva gjør du om du blir rammet? Veggedyr kan enkelt spre seg til boligen din. Det gjelder spesielt hvis du har bodd på et hotellrom i utlandet som også er bebodd av det blodsugende insektet.  Det er kort vei fra Norge til Paris; ett av stedene som nå opplever en invasjon av veggedyret. Med økt reisevirksomhet kan trusselen om blindpassasjerer her til lands også være reell. Da er det viktig å være forsikret. Videoer i sosiale medier viser også at veggedyrene skal ha kommet seg både til London og Belgia, og det forventes at de vil spres raskt. OBOS innboforsikring dekker blant annet bekjempelse av veggedyr.  Det er ikke farlig å bli bitt av et veggedyr. Men bittene kan klø og være svært irriterende. – I tillegg er det en psykisk belastning å vite at man ikke legger seg «alene», sier Lars Angell, som har ansvar for forebygging i forsikringsselskapet Tryg. Han har tidligere vært takstsjef i selskapet. Angell forteller at det kan bli dyrt å bli kvitt de uvelkomne insektene dersom du blir rammet. – Det kan fort koste mellom 30.000 og 40.000 kroner å bli kvitt veggedyret om det først kommer inn i boligen din, forteller han. Den beste måten å unngå å få med seg veggedyret hjem fra reise er å la klærne ligge i kofferten og ha glidelåsen igjen når du er på hotell.  – Prøv også å få kofferten opp fra gulvet. Om du har tilgang til et badekar, er det det beste stedet å plassere bagasjen. Veggedyret klarer ikke å klatre på så glatte flater. Veggedyret trives veldig godt sammen med deg i sengen. Det er også «smart», og gjemmer seg på dagtid i sprekker, dynetrekk, putevar og laken. Siden det livnærer seg på menneskeblod er kroppen din et stort matfat for insektet når du sover. – Mange tror at det er myggen som stikker dem i løpet av natten. Helt til de oppdager at de fortsetter å bli «stukket» utover høsten når myggen for lengst er borte, sier Angell. Dette indikerer at problemet kan være veggedyr. – Da kan problemet ha blitt så stort at du må ha profesjonell hjelp for å bli kvitt dem. Er du usikker om du har veggedyr, kan du lyse med mobiltelefonen og undersøke rundt lister, under sengen og andre gjemmesteder på soverommet og se etter svarte flekker. Mistenker du at du har tatt med deg veggedyr hjem fra reise, har Lars Angell et godt og effektivt råd: – Legg klær og sengetøy i fryseren. Det dreper insektene, sier han. Om du ikke klarer å bli kvitt skadedyrene selv, anbefaler han deg å oppsøke profesjonell hjelp. – Med en god innboforsikring er du sikret profesjonell hjelp dersom din bolig blir rammet av både veggedyr og andre skadedyr, sier han. Forsikringen dekker inntil 150.000 kroner per skadetilfelle. Dersom du har innboforsikring gjennom OBOS har du allerede denne forsikringen inkludert i innboforsikringen din.  – Metoden som brukes er å legge ut tørrpulver for å bekjempe dyrene, sier han. I praksis dør insektene ved å gå i oppløsning. Må man flytte ut av hjemmet sitt mens veggedyrene fjernes? – Nei, det anbefales ikke. Uten en vert å forsyne seg av vil dyrene gå i dvale og bli vanskelig å fjerne. De kan overleve i flere uker uten næring. OBOS-medlemmer har en veldig god innboforsikring gjennom Tryg, som selvsagt også dekker bekjempelse av veggedyr.

Summary: Bitt fra veggedyr er ikke farlig, men kan være irriterende og psykisk belastende.

Summary: Å bli kvitt veggedyr kan koste mellom 30.000 og 40.000 kroner.

Summary: En god innboforsikring sikrer profesjonell hjelp mot skadedyr og dekker inntil 150.000 kroner per skadetilfelle.

Summary: OBOS-medlemmer har inkludert veggedyrbekjempelse i sin innboforsikring gjennom Tryg.


Klimaforskere advarer: Jordens tilstand verre enn noen gang i menneskehetens historie

Livet på vår planet er i fare, melder internasjonale klimaeksperter. Aldri før har klimaendringene vist så ekstreme utslag som i 2023.  En internasjonal koalisjon av klimaforskere sier i en rapport tirsdag at Jordens «vitale tegn» er verre enn noe man tidligere har sett.  Nå ber de om rask og rettferdig endring til en bærekraftig fremtid. Rapporten «The 2023 state of the climate report: Entering uncharted territory» er publisert i det anerkjente tidsskriftet Bio Science. Her fremkommer det at 20 av 35 vitale tegn som brukes for å følge klimakrisen, gir ekstreme utslag. Ulevelig hete – Vi er på vei mot potensiell kollaps av naturlige og sosioøkonomiske systemer og en verden med ulevelig hete og mangel på mat og vann, sier William Ripple til Science Daily.  Ripple er professor ved Oregon State University College of Forestry. Han er en av de ledende forfatterne av forskningsrapporten. 11 andre internasjonale forskere er medforfattere. Han sier at hvis vi ikke nå tar grep, kan det få katastrofale følger. Hovedproblemet er at vi tar mer fra jorden enn den trygt kan gi oss. I flere tiår har forskere kommet med gjentatte advarsler om at fremtiden kommer til å by på ekstreme klimatiske forhold på grunn av global oppvarming. Dette igjen er skapt av menneskelig aktivitet som slipper ut skadelige drivhusgasser i atmosfæren. – Vi er på vei inn i ukjent terreng når det gjelder klimakrisen. En situasjon ingen har sett maken til i menneskehetens historie, sier William Ripple. Skogbranner i Canada Rapporten viser at en rekke klimarekorder ble slått med enorme marginer i 2023. Luft- og havtemperaturer var skyhøye. Havnivået steg. Issmeltingen i Antarktis var rekordstor. Gjennomsnittstemperaturen på jorden i juli måned ble den høyeste noensinne. Trolig var dette det varmeste planeten har vært på 100.000 år. En rekke anbefalinger Forskerne mener det nå er presserende å endre verdens økonomi, slik at alle kan få gode levevilkår. Det betyr at de rike må kutte overforbruk og klimautslipp.  Forfatterne kommer med klare anbefalinger for en mer bærekraftig fremtid:  Forskerne er svært opptatt av at alle klimatiltak må ha sitt grunnlag i likhet og sosial rettferdighet. De erkjenner at ekstremvær og andre utslag av endret klima føles verst for de fattigste, som har minst skyld i klimaendringene.

Summary: Klimaeksperter advarer om ekstreme klimaendringer i 2023. Jorden viser de verste vitale tegn noen gang sett.

Summary: Vi risikerer kollaps av naturlige og samfunnsmessige systemer, med for lite mat og vann. Mennesker tar mer enn jorden kan gi.

Summary: Forskere foreslår klare tiltak for en bærekraftig fremtid, som utfasing av fossilt brennstoff og skogvern. De mener tiltakene må være rettferdige.


Myndigheterna varnar – stor risk för bränder i flera delar av Grekland

I snart en vecka har bränder härjat på den grekiska ön Rhodos och under söndagen blossade bränder upp på ön Korfu.  Fler regioner hotas nu av den extrema värmen och ett flertal länder hjälper till i räddningsarbetet.  ”De internationella bidragen är avgörande”, säger Ioannis Artopios, talesperson för den grekiska brandmyndigheten.  Under måndagen brinner det fortfarande på flera platser i Grekland. Räddningsinsatserna pågår för fullt och ett stort antal människor har evakuerats till följd av bränderna.  ”Det är den största evakueringen av invånare och turister som någonsin utförts i Grekland”, skriver myndigheterna. Den grekiska kustbevakningen uppgav under måndagsmorgonen att drygt 3 700 personer evakuerats från stränder via båtar. Rhodos Under söndagsnatten har släckningsarbetet på ön Rhodos fortsatt och enligt det lokala brandförsvaret har branden fått ny fart, skriver den grekiska tidningen Kathimerini.  Branden har främst fått ny fart på den södra delen av ön vid byn Asklipio. I släckningsarbetet används båda flygplan och helikoptrar från Turkiet, Kroatien och Egypten.  Under morgonen ska temperaturen ha sjunkit något, vilket har förbättrat förhållandena. Men då det brinner på flera ställen inom ett stort område är risken stor att branden fortsätter sprida sig.  Enligt BBC sa Rhodos vice borgmästare, Athanasios Vyrinis att ”Det finns bara vatten och enklare mat. Vi har inte madrasser och sängar” Enligt borgmästaren har folk fått använda kartonglådor att sova i och de som anländer till Rhodos har ingenstans att bo.  Korfu I den nordöstra delen av ön Korfu brinner det fortfarande. Enligt brandkåren ska branden inte ha nått någon bebyggelse. Under natten evakuerades flera områden och nödmeddelanden skickades ut.  Borgmästaren i norra Korfu, Giorgos Mahimaris, har i sina uttalanden pratat om att bränderna kan vara anlagda, då tre av bränderna utbröt samtidigt.  Evia På ön Evia utanför Aten har flera byar evakuerats efter att bränder brutit ut. Enligt brandmyndigheten ska en ny brand ha blossat upp under morgonen.  Flera flygplan och helikoptrar är involverade i släckningsarbetet, som försvåras av att det blåser  starka vindar i området.  Varningar över hela landet Det grekiska ministeriet för klimatkris och civilskydd varnar för hög brandrisk är i stora delar av Grekland just nu och uppmanar folk att vara extra försiktiga och ”undvika handlingar i det fria som kan orsaka brand”. Bland annat uppmanas man inte kasta fimpar, använda sig av verktyg som ger i från sig gnistor och att inte grilla utomhus.  I regionerna runt huvudstaden Aten råder den allvarligaste varningen på en femgradig skala. Samma varning är även utfärdad på Rhodos med omkringliggande öar och på Peloponnesos regionen samt delar av västra Grekland. I större delar av landet råder den nästallvarligaste varningen, där ibland på ön Kreta.  Inte säkert att resurserna räcker Trots att stora resurser används i släckningsarbetet menar forskaren Gavriil Xanthopoulos, vid Institutet för Medelhavets skog och ekosystem och skogprodukts teknologi att resurserna kanske inte är tillräckliga.  ”Vi utökar våra styrkor, vi kan släcka bränder upp till en viss nivå, men utan skogsbruk bygger vi upp biomassa som gör nästa incident mer explosiv”, säger han till tidningen Ekathimerini.  Han menar att det uppstår en ”skogsbrandsparadox”, där man kan tillföra mer resurser till brandförsvaret men så länge det samlas brandfarligt material i skogarna blir de bränder som väl startar svåra att släcka.  Trots att Grekland utökat sitt antal brandbekämpande plan och helikoptrar, menar Xanthopoulos att det kanske inte är tillräckligt, om man inte åtgärdar de bakomliggande orsakerna till bränderna.

Summary: Grekland kämpar mot omfattande skogsbränder på flera öar, inklusive Rhodos och Korfu. Extrem värme bidrar till bränderna och fler områden hotas av bränder.

Summary: Omkring 3 700 personer har evakuerats från stränder via båtar. Det är den största evakueringen av invånare och turister som någonsin utförts i Grekland.


Slik mener de politiet og aktor gikk rett inn i bekreftelsesfellen, steg for steg

Etterforskningen av drapet på Birgitte Tengs på 1990-tallet ble starten på et oppgjør med et politi som gikk i bekreftelsesfeller. 28 år senere mener lagmannsretten det skjedde igjen – i samme sak. Da Kripos for syv år siden satte i gang en ny etterforskning av drapet på Birgitte Tengs i 1995, var det i ruinene av en svært mislykket etterforskning på slutten av 1990-tallet. Halvannet år etter drapet ble 17-åringens fetter pågrepet. I avhør ble han, ifølge lagmannsrettens dom, utsatt for manipulasjon, løgn og psykisk tortur.  Til slutt skrev han under på en falsk tilståelse og ble tiltalt. Han ble dømt for drapet i det som nå heter tingretten, men frikjent i lagmannsretten. Politiets fremgangsmåte er brukt som et eksempel på hvor galt av sted en etterforskning kan gå. Kritikken av politiet har vært massiv. I flere rettsinstanser er det slått fast at det overhodet ikke finnes noen bevis i saken som peker i retning av fetteren. Krass kritikk i ny frifinnelse Tirsdag ble en 53 år gammel mann frikjent av samme lagmannsrett i Stavanger. For det samme drapet. Og med på kjøpet fikk Kripos-etterforskere og statsadvokaten ramsalt og krass kritikk av dommerne. Retten, som i stor grad er enige med mannens forsvarere, fillerister både politiet og aktors metoder.  Og selv om statsadvokat Thale Thomseth sier de ikke kjenner seg igjen i å ha gått i en slik bekreftelsesfelle, er det akkurat det retten mener har skjedd. Slik forklarer dommerne hvordan det skjedde: Steg 1: 15 kandidater ble til 1 I 2016 vurderte Kripos at det var 15 aktuelle kandidater, valgt ut på grunn av manglende alibi og tidligere straffehistorikk.  Men da etterforskerne i mars 2019 fant en ørliten del av den nå frikjente 53-åringens DNA på trusedelen på strømpebuksen til Tengs, ble etterforskningen rettet inn mot denne mannen. Steg 2: DNA-hypotesen Etterforskerne og påtalemyndigheten bygget etter funnet hele sin sak på dette ene DNA-treffet. De satset alt på dette ene kortet. Hypotesen de laget var at mannens DNA var der fordi han, med sine blodige fingre i drapshandlingen, dro ned strømpebuksen til Tengs.  Funnet av DNA er helt sentral for å forstå hvorfor lagmannsretten mener politiet havnet i en bekreftelsesfelle. Her mener retten at påtalemyndigheten har gått seg vill.  Steg 3: Alt blir tolket for å passe Lagmannsretten mener DNA-funnet ble oppfattet som så relevant for selve drapshandlingen, at det i årevis ble definerende for hele etterforskningen. Alle andre beviser ble tolket for å passe med det som da var hypotese:  Mannen hadde tatt med seg Birgitte Tengs i en bil fra gågaten i Kopervik på Karmøy og underveis på turen skjedde noe som gjorde at han påførte Tengs omfattende vold og drepte henne. Lagmannsretten mener DNA-beviset ble overtolket til å være påført med blodige fingre og dermed være relevant for selve drapet. Selv kaller de et en spekulasjon og en overdreven tro på hva funnet kunne bevise. Steg 4: Alt som ikke passer ble definert vekk Retten mener også alt som ikke passet til hypotesen de laget, ble definert vekk. De så vekk fra funn av DNA fra flere andre, ukjente menn på strømpebuksen.  Eller at det ble funnet hår fra minst fem andre ukjente personer, blant annet i hendene til Tengs. Selv om disse hårene, helt frem til 2020, hadde vært vurdert som relevante for selv drapshandlingen.  Det er først når de ikke passer med at mannen som ble tiltalt er gjerningsperson, at de blir sett bort fra, slår lagmannsretten fast.  Steg 5: Avfeier kontakt Forsvarerne til 53-åringen har hele tiden ment at en forklaring på DNA-funnet kan ha vært at det havnet på låret til Tengs før drapet skjedde, enten ved direkte eller indirekte overføring. Retten er enig.  Påtalemyndigheten har derimot hele tiden avvist dette som sannsynlig. Det får dommerne til å reagere.  Selv om påtalemyndigheten sier de har lett og ikke funnet noen kontaktpunkter, er ikke det bevis for at det ikke har skjedd, sier retten. De mener etterforskningen bærer preg av at man ikke har hatt et ønske eller ventet å finne slike kontaktpunkter.  Steg 6: Avfeier forklaring som tilpassing Retten mener omstendigheter som stemmer med hypotesen til aktor ukritisk blir lagt til grunn.  Tidspunkter som tiltalte har opplyst, selv om han var usikker og bare resonnerte, blir brukt mot ham.  Observasjoner som passer med hypotesen blir ført som bevis for skyld, mens de som ikke passer blir bortforklart eller overlatt til forsvarerne å føre bevis for, mener retten. Da tiltalte sier at han husker en haiketur som kunne være Birgitte Tengs, og dermed muliggjør overføring av DNA, blir dette mistenkeliggjort som tilpassing. Om det kom frem andre opplysninger som ikke passet inn i aktoratets bilde, ble de avfeid som at 53-åringen tilpasset sin forklaring.  Det i 53-åringens forklaring som passer med at det ikke har vært noen kontakt, blir derimot ukritisk lagt til grunn som bevist, kritiserer retten. «Påtalemyndigheten ser ikke ut til å la noe annet rokke ved deres standspunkt enn at det dukker opp fellende bevis mot en annen gjerningsperson enn den tiltalte, mener retten. Konsekvens: Sluttet å etterforske mot andre Konsekvensen av bekreftelsesfellen er at politiet sluttet å etterforske videre mot andre kandidater, mener retten.  I 2019, da DNA-funnet mot 53-åringen kom, var to konkrete personer ikke sjekket ut av saken. Det kan virke som at den eneste grunnen til at de ikke lenger var interessante, var at det ble gjort et DNA-funn mot 53-åringen som ble tiltalt, mener retten.  Statsadvokat Thale Thomseth sa etter rettsmøtet at hun tolker kritikken som kritikk.  – Jeg mener påtalemyndigheten har gjort grundige vurderinger i forkant. Beviskravet i straffesaker er svært strengt, sa hun. Hun sier at de har brukt mye tid på å lete etter mulige feilkilder, men konstaterer med at lagmannsretten er uenig med dem.

Summary: Etterforskningen av drapet på Birgitte Tengs på 90-tallet har igjen blitt kritisert for å gå i bekreftelsesfeller.

Summary: En 53 år gammel mann ble nylig frikjent for drapet, til tross for at politiet fant hans DNA på offerets strømpebukse.

Summary: Retten mener politiet tolket bevis feilaktig, ignorerte andre bevis og sluttet å etterforske andre kandidater grunnet overdreven tro på DNA-funnet.


Kjetil Knutsen med dommertirade på direkten: – De tør ikke

(Bodø/Glimt – Ajax 1–2 eeo, sammenlagt 3–4) Bodø/Glimt-treneren var mildt sagt forbannet og spekulerte i om dommeren sto i gjeld til Ajax etter en gammel kontrovers. Han pustet litt oppgitt ut da VG spurte om han var redd for å bli straffet for uttalelsene han ga direkte etter kampslutt. – Nå blir det en situasjon hvor det eneste dere spør om er uttalelser jeg har gitt rett etter kampen, sa Knutsen da både Dagbladet, TV 2 og VG fortsatte å stille spørsmål om Knutsens utblåsning. For Bodø/Glimt-treneren var alt annet enn blid i intervjuet med Viaplay rett etter kampslutt: – De tør ikke å gi Ajax det avgjørende røde kortet, hevdet Knutsen Da hadde han sett den svært omdiskuterte situasjonen om igjen på video.  – Jeg tror ting handler om størrelsen på klubber, erfaring i Europa, den type ting. Men jeg må understreke at vi har så mange sjanser at det er en kamp vi skal vinne ti av ti ganger, sier Knutsen etter at Glimt ble slått ut av Conference League på en måte som påkalte bitterheten. – Det går ikke an å forklare en avgjørelse som er så kontroversiell på en annen måte. Det er sikkert ingen personer i verden som ser det som kan forklare det. Hvorfor velger dommer å dømme angrep på keeper i den situasjonen. Helt uforståelig, mener Knutsen om denne situasjonen: Dramaet på Aspmyra toppet seg rett etter pause. Først ble Ajax-stopper Josip Sutalo utvist. Bare to minutter senere reddet den andre Ajax-stopperen, Borna Sosa, Patrick Bergs skudd med armen, på målstreken.  Den greske dommeren Anastasios Sidiropoulos sjekket VAR-skjermen, før han dømte angrep på Ajax-keeper Diant Ramaj fra Brede Moe. –Jeg tror alle som ser den situasjonen opplever at dommertrioen klarer å få det til å bli angrep på keeper. enkelt svar. det er rødt kort, straffe og de får ni mann. Vi synes det er litt bittert, for det er en kampavgjørende situasjon, sier Kjetil Knutsen. Han fikk ikke full støtte av Pål André Helland i Viaplay-studioet som hadde sett «verre situasjoner» hvor det har blitt dømt angrep på keeper. – Glimt-spillerne mener at det ikke var angrep på keeper, men det mener ikke vi, sier Ajax-spiller Sivert Mannsverk til VG.  – Det er spektakulært av dommeren å finne en vei ut av det røde kortet, sier Ulrik Saltnes til VG. – De dømmer et feigt frispark. Jeg tror ikke de tør å gi to røde kort til Ajax så fort etter hverandre, følger Jens Petter Hauge opp. Dagbladet spør Knutsen om han ikke skal være forsiktig med å konspirere, med referanse til en uttalelse fra Helland i Viaplay-studioet i Oslo. – Det er ikke konspirering. Det er et spørsmål. Sånn ser jeg det. Jeg prøver først og fremst å forklare en situasjon. For meg er ikke det en konspirasjon. Det er vel ikke første gang mindre klubber får avgjørelser mot seg. Jeg håper ikke det skal være diskusjonen nå, hva Mr. Helland har sagt i det studio. – Det er ikke konspiratorisk å si at det er forskjell på store og små klubber, legger han til. I intervjuet med Viaplay rett etter slutt snakket Knutsen om at det var «payback time» mellom dommer Sidiropoulos og Ajax.  – «Payback time», det handlet om at dommeren var innblandet i en del kontroversielle episoder (da Ajax møtte) et spansk lag for noen år siden. Som han fikk en del kritikk for, svarer Knutsen til VG. Han viser til en Ajax-kamp mot Getafe i Erik ten Hags tid som trener. Kjetil Knutsen ble i 2020 straffet av UEFA etter bråket med José Mourinhos keepertrener i Roma. – Jeg stiller et spørsmål. Hvis vi ikke rett etter kamp får stille et spørsmål om noen ting, at vi skal snakke om straff av trenere. Da ser jeg det annerledes enn deg og UEFA eventuelt. Jeg har jo blitt utestengt før. Jeg håper jo ikke det da, sier Glimt-treneren. – Dommeravgjørelsene kan diskuteres i lang tid fremover, sier Patrick Berg etter en kamp hvor Glimt-profilen scoret ett mål og hadde to skudd i tverrliggeren. Det var han som etter et innøvd cornertrekk endte på bakre stolpe. På streken reddet Ajax-stopper Sosa hans skudd med armen. – Min første tanke at det var straffe og rødt kort. Men jeg fikk meg med hva som skjedde med keeperen. Men jeg har hørt at det var det var av det billige slaget, sier Patrick Berg til VG.

Summary: Bodø/Glimt tapte 1-2 mot Ajax og er dermed utslått fra Conference League

Summary: Glimt-trener Kjetil Knutsen mener størrelsen på klubbene påvirket dommerens avgjørelser

Summary: Det var en kontroversiell situasjon der Patrick Bergs skudd med armen ble reddet, men dommeren dømte angrep på Ajax-keeper

Summary: Knutsen hevder at dommertrioen ikke turte å gi Ajax det avgjørende røde kortet


Prinsessans fästman: ”Barn har väsen i sig”

Prinsessan Märtha Louises fästman Shamanen Durek Verrett påstår att han vet hur man driver ut väsen ur små barn. Hans råd till föräldrar är att hålla fast barnen och använda en stark röst när de driver ut de oönskade andarna.  Metoden har väckt starka reaktioner.   I en instagramvideo påstår Durek Verrett att olika väsen kan ta sig in i barn och orsaka att barnen blir aggressiva och otröstliga. Andarna tar sig in i barns kroppar eftersom barn är oskyldiga och ljusa, påstår shamanen.  Lösningen för att få bort de här varelserna är enligt shamanen att hålla fast barnet och sedan titta in i barnens ögon – hur obekväma barnen än känner sig.  Sedan ska man säga - ”du har ingen makt här. Du är ett svagt väsen och jag skickar in dig i ljuset på en gång. Djupt in i ljuset”.  Andarna tar över barnens kroppar Shamanen poängterar att man ska säga orden med kraft samtidigt som man känner att man har kärlek i hjärtat. Om man säger det utan kärlek i hjärtat så kommer varelsen i barnet att bli starkare, enligt Durek Verrett.  Shamanens påståenden om att andar kan ta över barns kroppar har orsakat enormt starka reaktioner. Flera kommentarer under inlägget handlar om att shamanen är farlig och galen som ger sådana råd.  En följare på Instagram säger att “barn får utbrott för att de ibland har svårt att hantera starka känslor. Du säger alltså att dina följare ska tala till barnen som om de har en demon inom sig? Det kan förstöra deras mentala hälsa”. Shamanen svarar: “Det är din åsikt. Min sida skönmålar inte det som händer där ute. Jag har hjälpt många barn med beteendeproblem genom att släppa lös andar som påverkar dem”.  ”Det traumatiserar barnen” En annan följare som är mer positiv till shamanens råd berättar att hon följt hans råd och drivit ut en ande ur sin sexmånaders bebis. Barnet hade tidigare ”grymtat som en demon” och skrämt mamman.  ”Jag tvingade bort demonen från honom och han har aldrig låtit sådär igen”, skriver kvinnan som får beröm av Durek Verrett, vilket väcker anstöt hos många andra följare.  ”Det här kommer absolut att traumatisera ett barn som bara har starka känslor”, skriver en följare.  Shamanen, som inte har några egna barn, skriver att han har testat metoden på sina vänners barn i åratal med framgång och att andarna försvinner.  Vill sälja sina amuletter Han förespråkar även att man ska köpa en av hans amuletter som han säljer på sin hemsida för att skydda sitt barn.  – Vi erkänner och respekterar olika åsikter. Dureks tillvägagångssätt bottnar i hans shamanistiska praktik och är inte avsedd för alla, säger Durel Verretts manager Simon Valvik. Han menar att Durek har många års erfarenhet av andlig vägledning och att hans avsikt är att hela och stärka, inte skada.  I en ny instagramvideo klagar shamanen på att det bara är norrmän som anklagar honom för att vara farlig och att norrmän inte vet något om den andliga världen.

Summary: Prinsessan Märtha Louises fästman, shamanen Durek Verrett, hävdar i ett Instagram-inlägg att han kan driva ut andar ur barn som orsakar aggression och otröstlighet, vilket har väckt starka reaktioner.

Summary: Verretts råd, att säga med kraft ”du har ingen makt här. Du är ett svagt väsen och jag skickar in dig i ljuset på en gång. Djupt in i ljuset”, samtidigt som man tittar barnet i ögonen, anses farligt och potentiellt traumatiserande av många följare.

Summary: Trots kritiken försvarar Verrett sin metod, hävdar att han har använt den framgångsrikt i flera år och förespråkar även köp av amuletter som han säljer för att "skydda barn".


Esben Esther Pirelli Benestad får praktisere som lege

– Dette er en gave til den skeive bevegelsen i Norge, sier hen til VG. Tidligere i år konkluderte Helsetilsynet med at kjendislege og sexologiprofessor Esben Esther Pirelli Benestad (73) ikke får praktisere som lege. Nå har Statens helsepersonellnemnd delvis omgjort vedtaket. Benestad bekrefter dette overfor VG: – Dette har vært en grusom belastning. Jeg er veldig fornøyd. Dette er en gave til den skeive bevegelsen i Norge, sier hen. Grimstad-legen er en av Norges mest kjente transpersoner og LHBTQ+-forkjempere. I 37 år har hen behandlet pasienter med kjønnsinkongruens. Begrenset autorisasjon Benestad får begrenset autorisasjon som lege og mister retten til å rekvirere legemidler i gruppe A og B. Derimot kan Benestad skrive ut C-preparater, som blant annet innebærer hormoner. VG har stilt følgende spørsmål til Helsetilsynet: – Vi må gå litt grundigere inn i vedtaket før vi kan svare på dette, svarer kommunikasjonsdirektør Nina Vedholm. Fædrelandsvennen omtalte saken først.  Avisen skriver at nemnda mente at det ikke var grunnlag for å si at utredningene og behandlingene av pasientene var uforsvarlige. – Nemnda kom til at det var store mangler i journalføringen, men at det ikke var nødvendig å frata hen autorisasjonen. Autorisasjonen er derfor begrenset, opplyser kommunikasjonsansvarlig Marit O. Øvregård til avisen. I en epost til VG skriver avdelingsdirektør Anne Myhr følgende: – Vi registrerer at Helsepersonellnemda mener at vilkårene for å tilbakekalle autorisasjonen til Esben Ester Pirelli Benestad er tilstede, men at det er tilstrekkelig å tilbakekalle hens rett til å rekvirere legemidler i gruppe A og B. Videre skriver Myhr:  – I tillegg begrenser nemda hens autorisasjon, og ber Helsetilsynet om å gjøre vedtak om de nærmere vilkårene for begrensningen. Vi vil nå prioritere å få fastsatt disse vilkårene. Ved en begrenset autorisasjon bør det stilles vilkår om at klageren må arbeide i en underordnet stilling i offentlig virksomhet, heter det i vedtaket fra nemda.  Benestad anket Helsetilsynet besluttet å frata Benestad autorisasjonen som lege tidligere i år. Da skrev de følgende i vedtaket: «Vi har kommet til at du er uegnet til å utøve ditt yrke forsvarlig på grunn av «vesentlig mangel på faglig innsikt», «uforsvarlig virksomhet» og «vesentlige pliktbrudd». Benestad har vært klar på at avgjørelsen kom til å bli anket. – Gledelig nyhet Leder for Pasientorganisasjonen for kjønnsinkongruens (PKI), Isak Bradley, sier det er gledelig nyhet for både Benestad og alle pasientene:  – Dette viser igjen at det massive trykket fra media, Rikshospitalet og anti-trans aktører ikke har rot i virkeligheten, men heller er en del av den kunnskapsløshet og feilinformasjon som er med på å skape noen av de negative transholdningene vi nå opplever i Norge. Benestad har både fulgt retningslinjene til den internasjonale organisasjonen WPHAT, «Standards of Care», og nasjonale behandlingsretningslinjer, sier Bradley.  Hen er også den som har jobbet mest med transhelse i Norge, ifølge han.

Summary: Kjendislege og sexologiprofessor Esben Esther Pirelli Benestad (73) får tilbake deler av sin legeautorisasjon.

Summary: Statens helsepersonellnemnd har dermed omgjort Helsetilsynets vedtak fra tidligere i år.

Summary: Benestad får begrenset autorisasjon og mister retten til å rekvirere legemidler i gruppe A og B. Derimot kan hen skrive ut C-preparater, som inkluderer hormoner.

Summary: Denne saken er viktig for den skeive bevegelsen i Norge, ifølge Benestad selv.


Skuespiller og produsent Margot Robbie skal produsere en filmatisering av det populære dataspillet The Sims, melder nettstedet TheWrap. Ifølge TheWrap skal Kate Herron, som har regissert Disney+-serien «Loki», regissere filmen. Hun skal også skrive manuset sammen med Briony Redman. Robbie og hennes produksjonsselskap LuckyChap skal produsere filmen sammen med Roy Lee i Vertigo Entertainment. The Sims er et simulasjonsspill der spillerne kan bygge hus, kontrollere virtuelle avatarer og få dem til å gjøre en rekke ting, også drepe figurene på ulike måter. Det første Sims-spillet kom i 2000, og serien har nylig lansert en utvidelsespakke der spillerne kan være utleiere. Det er foreløpig ikke kjent hvor mye av spilluniverset som vil bli med i filmatiseringen eller hvem som eventuelt skal spille i filmen. Det er heller ikke kjent hvilket filmstudio som vil distribuere filmen. Denne artikkelen er laget ved hjelp av AI-verktøy fra Anthropic, og kvalitetssikret av VGs journalister. Se flere saker fra film- og serieverdenen på VGTV:

Summary: Skuespiller Margot Robbie skal produsere filmatisering av dataspillet The Sims.

Summary: Kate Herron, regissør for Disney+-serien «Loki», skal regissere filmen.

Summary: Herron og Briony Redman skal skrive manuset.


Lønnsveksten i fjor var likere enn det ser ut for

For store grupper var lønnsveksten nesten helt lik i fjor. Men det ser ikke slik ut ved første blikk på tallene. Frem mot lønnsoppgjøret starter i mars vil tallene for ulike gruppers lønnsvekst svirre gjennom debatten. Men da gjelder det å ha lest fotnotene i rapporten fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene (TBU). Rapporten viser lønnsveksten i fjor for ni ulike hovedgrupper av arbeidstagere. Ved første blikk viser første tabell i TBU-rapporten at den varierte fra 3,9 prosent i varehandelen til 6,4 prosent for statsansatte. I det sentraliserte norske systemet for lønnsforhandlinger er dette et stort sprik. Men tabellen har en samling fotnoter som er nesten like stor som tabellen. De gir grunnlag for å lage en korrigert tallrekke for den prosentvise lønnsveksten fra 2022 til 2023. Tall etter fotnoter Aftenposten har laget en slik korrigert tallrekke. Der er spriket med to unntak snevret inn til 5,0–5,9 prosent.  Unntakene er industrifunksjonærer og finanstjenester. De hadde lønnsvekst under 5 prosent i fjor. I den korrigerte tallrekken er: Begrensede forskjeller TBU- leder Geir Axelsen til Aftenposten la frem rapporten 16. februar. – Den korrigerte tallrekken viser at det er begrensede forskjeller i lønnsveksten, både mellom hovedgrupper og i forhold til rammen i frontfaget, sa han til Aftenposten da. Industrien er frontfaget. Næringen forhandler først og setter normen for de andre lønnsforhandlingene. NHO og LOs anslår rammen i frontfaget etter at lønnsoppgjøret i industrien er over. For 2023 var den anslåtte veksten i denne rammen 5,2 prosent. Den korrigerte lønnsveksten for de fleste hovedgruppene legger seg rundt dette anslaget. – Tallene viser at lønnsdannelsen fungerer omtrent som det skal. Frontfaget er en norm, men hverken gulv eller et tak, sa Axelsen. Korrigert for bonus I den korrigerte lønnsveksten for 2023 for industrifunksjonærene og varehandel er det sett bort fra nedgangen i bonus i fjor. Korrigert for dette blir veksten i årslønnen høyere enn ved første blikk, særlig innen varehandel. Bonus er penger like gode som andre penger. Men korrigeringen for svingende bonus forteller noe om den underliggende lønnsveksten. Korrigert for streik De kommuneansatte var i streik i 2022. Ny lønn etter streik blir først utbetalt når konflikten er over. Streiken forskjøv starttidspunktet for ny lønn , og derfor ble lønnen i 2022 lavere enn den ellers ville ha vært. De lave startpunktet for kommuneansatte gjorde at veksten i 2023 fremstår som høy. Korrigert for dette går den prosentvise veksten i 2023 ned. For ansatte i undervisning er nedgangen stor. Korrigert for særskilte grupper Den siste korrigeringen er gjort ved å se på særskilte grupper innenfor hovedgruppene statsansatte og ansatte ved sykehusene.  Dermed blir gjennomsnittlig lønnsvekst mer dekkende for det store flertallet: To henger bak I den korrigerte oversikten over lønnsveksten er det to hovedgrupper som ble hengende bak i fjor: Sivilingeniører i industrien og bankansatte. Eller sagt med TBUs ordbruk: Industrifunksjonærer i NHO-bedrifter og ansatte innen finanstjenester.  Men nettopp disse tjente best blant de ni hovedgruppene. Funksjonærene tjente rett over 900.000 kroner i gjennomsnitt, mens gjennomsnitt for finansansatte var rett over 800.000. Det betyr at lønnsfordelingen ble litt jevnere i fjor.

Summary: Tallene i TBU-rapporten viser ved første øyekast stort sprik i lønnsveksten for ulike grupper i fjor.

Summary: Men spriket skrumper ved å korrigere for streik, bonus og flere leger.

Summary: Industrifunksjonærer og finanstjenester hadde under 5 prosent lønnsvekst og ligger bak resten. Men de tjente mest i kroner.


Trumps hot om blodbad hade impat på Goebbels

Trump själv hävdar att han pratade om bilindustrin. Men det presidentkandidaten sa i Vandalia, Ohio i lördags går knappast att missförstå. ”Om jag inte blir vald, kommer det bli ett blodbad för hela – det kommer vara det minsta. Det kommer bli ett blodbad för landet. Det kommer bli det minsta.” Visst, innan dess pratade Trump om att införa 100-procentiga tullar på utländska bilar för att skydda industrin. Och det är viktigt att se till talet som helhet för att verkligen förstå vad han menade. Så låt oss ta en närmare titt. Hyllar ”gisslan” Trump inledde med att be lyssnarna att ställa sig upp för att hedra alla dem som blivit orättvist dömda för stormningen av den amerikanska kongressen Kapitolium. Han kallade dem inte dömda, eller brottslingar, utan ”gisslan”. Trump meddelade dessutom att det första han kommer göra när han vinner presidentvalet är att benåda dem. Detta är alltså brottslingar som försökte genomföra en våldsam statskupp den sjätte januari 2021, påhejade av ex-presidenten i egen hög person. Det han säger är att anhängarna är fria att storma kongresser – eller orsaka blodbad, för den delen. Han kan garantera dem straffrihet. Fascistisk strategi Trumps prat om blodbad är inte en slump, det är en medveten strategi. Metoden följer ett klassiskt fascistiskt mönster. Den amerikanska historikern Timothy Snyder skriver i sitt senaste nyhetsbrev om likheterna mellan Trumps hyllande av Kapitolium-brottslingarna och Hitlers propagandaminister Joseph Goebbels användning av Horst Wessel som symbol. Goebbels hade letat länge efter en lämplig kandidat. Wessel var en våldsam nazist som bland annat planerat statskupper och varit aktiv i paramilitära högerextrema grupper. 1930 blev Wessel skjuten i huvudet av en kommunist. Efter det plockade Goebbels upp hans historia och gjorde honom till en propagandasymbol. En sång skriven av Wessel utsågs snart till Nazistpartiets officiella hymn, och efter att de tagit makten blev den Nazitysklands nationalsång tillsammans med Deutschlandlied. Riggade val Donald Trump framställer gärna sig själv som en martyr och ett offer för elitens konspirationer. Valen är riggade och domstolarna är korrupta. Nu har han dessutom ett gäng inburade, våldsamma brottslingar att använda som martyrer i sin propaganda. ”Blodbadet” som Trump pratar om handlar naturligtvis inte om bilindustrin, lika lite som Horst Wessels stycke blev utsett till nationalsång på grund av sin vackra melodi. Vad är din analys av Trumps uttalanden? Hur kommer det gå i det amerikanska presidentvalet? Och kan vi lära oss något av det som pågår på andra sidan Atlanten?  Chatta med Susanna Kierkegaard om texten. Livechatten öppnar 09.00 men du kan skicka in inlägg redan nu.

Summary: Donald Trump varnade för "blodbad" om han inte blir vald till president under ett tal i Ohio.

Summary: Trump sa också att han kommer att benåda de som dömts för det våldsamma kuppförsöket efter det förra valet. Det han i praktiken erbjuder är straffrihet till anhängare som är beredda att använda våld för att ta över makten.

Summary: Aftonbladets ledarsida skriver att detta är en medveten fascistisk strategi, och pekar på likheter med Joseph Goebbels användande av nazisten Horst Wessel i propagandasyfte.