Paide avatud noortekeskuse juhataja Reima Nõmmik ütleb, et Paide avab suvel neli õpilasmaleva rühma, pakkudes tööd 50-le noorele, kuigi soovijaid on üle 80. Meil on planeeritud peamiselt heakorratööd, kui nüüd Paide linnas ikkagi toimub ruumieksperiment sel aastal ka siis siis see on nagu lisaks ja lisaks üks rühm on siis planeeritud meil veel ööbimisega ja, ja talus ehk siis natukene sellist maaelu tutvustav töörühm. Teisiti on võib-olla see, et me peame hoidma kaks pluss kaks vahet ja võib-olla kaitsma oma nägu maskiga. Loodame, et see on ainukene teisiti. Kuid kõige enam õpilasmalevlasi saab tööd Tallinnas, Pärnus ja Maardus. Tallinna õpilasmalev plaanis alustada soovijate kirjapanekut viiendal mail, kuid paar päeva tagasi ilmus maleva kodulehele teade, et see on edasi lükatud. Sihtasutuse õpilasmalev juhataja Ott Väli. Tallinna linn tutvustab uuel nädalal oma kriisist väljumise kava ja vastavalt siis sellele ka meie toimetame edasi, et saame otsustada siis rühmade toimumise ja registreerimise. Meil oleks võimalik välja saata umbes 40 rühma mis teeb siis kaheksanda maleva kohta osad Tallinna linnas ja ülejäänud üle kogu Eesti. Eestis üleriigilist õpilasmalevat pole ja kuna Eesti noorsootöö keskus jagab malevarühmadele riiklikku toetust, siis on juba teada, et tänavu loodab õpilasmalevasse jõuda 4300 noort. Noorsootöö keskuse peaekspert Gerli Kängsepp ütleb, et praegu on veel küsimuste küsimus, mil viisil ja kas üldse saab suvel õpilasmaleva tööd korraldada. Igal juhul lähtutakse valitsuse otsustest. Üks variant on see, et viia läbi digimalev, mis tähendab seda, et noored on kodus, saavad viia läbi ka ühistegevusi läbi digivariandi aga kui haigus läheb nii-öelda vähemaks, siis me loodame, et ikkagi suvel on võimalik malevat läbi viia, sest need grupid on omavahel suletud, nad ei puutu kokku nii-öelda teiste inimestega. Kindlasti ma ei ole seda meelt, et me kaotame nüüd tavalised, malevad täielikult ära, aga kuna olukord on selline noored on olnud pikalt kodus, nad väga vajavad sellist toetatud tegevust, et nad saaksid uuesti välja tulla, et ma arvan, see on hästi oluline seda ikkagi sellel aastal teha, aga elame-näeme, et lubada, täna ei saa midagi. Kerli Kängsepp lisas, et varasemast enam on õpilaste töökäte vastu huvi tundnud põllumajandusettevõtted. Rahvusringhäälingu raadiouudistele Olev Kenk, Paide.
Eestis peaks suvel tööd alustama 4300 õpilasmalevlast, mis on saja võrra vähem kui eelmisel aastal. Samas küsis malevarühmadele riiklikku toetust 60 malevakorraldajat, mis hoolimata kriisiolukorrast on kümne võrra enamgi kui mullu. Kui koroonakriis füüsilist tööd teha ei luba, keskenduvad paljud malevlased tänavu arvutitööle.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Paide avatud noortekeskuse juhataja Reima Nõmmik ütleb, et Paide avab suvel neli õpilasmaleva rühma, pakkudes tööd 50-le noorele, kuigi soovijaid on üle 80. Meil on planeeritud peamiselt heakorratööd, kui nüüd Paide linnas ikkagi toimub ruumieksperiment sel aastal ka siis siis see on nagu lisaks ja lisaks üks rühm on siis planeeritud meil veel ööbimisega ja, ja talus ehk siis natukene sellist maaelu tutvustav töörühm. Teisiti on võib-olla see, et me peame hoidma kaks pluss kaks vahet ja võib-olla kaitsma oma nägu maskiga. Loodame, et see on ainukene teisiti. Kuid kõige enam õpilasmalevlasi saab tööd Tallinnas, Pärnus ja Maardus. Tallinna õpilasmalev plaanis alustada soovijate kirjapanekut viiendal mail, kuid paar päeva tagasi ilmus maleva kodulehele teade, et see on edasi lükatud. Sihtasutuse õpilasmalev juhataja Ott Väli. Tallinna linn tutvustab uuel nädalal oma kriisist väljumise kava ja vastavalt siis sellele ka meie toimetame edasi, et saame otsustada siis rühmade toimumise ja registreerimise. Meil oleks võimalik välja saata umbes 40 rühma mis teeb siis kaheksanda maleva kohta osad Tallinna linnas ja ülejäänud üle kogu Eesti. Eestis üleriigilist õpilasmalevat pole ja kuna Eesti noorsootöö keskus jagab malevarühmadele riiklikku toetust, siis on juba teada, et tänavu loodab õpilasmalevasse jõuda 4300 noort. Noorsootöö keskuse peaekspert Gerli Kängsepp ütleb, et praegu on veel küsimuste küsimus, mil viisil ja kas üldse saab suvel õpilasmaleva tööd korraldada. Igal juhul lähtutakse valitsuse otsustest. Üks variant on see, et viia läbi digimalev, mis tähendab seda, et noored on kodus, saavad viia läbi ka ühistegevusi läbi digivariandi aga kui haigus läheb nii-öelda vähemaks, siis me loodame, et ikkagi suvel on võimalik malevat läbi viia, sest need grupid on omavahel suletud, nad ei puutu kokku nii-öelda teiste inimestega. Kindlasti ma ei ole seda meelt, et me kaotame nüüd tavalised, malevad täielikult ära, aga kuna olukord on selline noored on olnud pikalt kodus, nad väga vajavad sellist toetatud tegevust, et nad saaksid uuesti välja tulla, et ma arvan, see on hästi oluline seda ikkagi sellel aastal teha, aga elame-näeme, et lubada, täna ei saa midagi. Kerli Kängsepp lisas, et varasemast enam on õpilaste töökäte vastu huvi tundnud põllumajandusettevõtted. Rahvusringhäälingu raadiouudistele Olev Kenk, Paide.

### Response:
Eestis peaks suvel tööd alustama 4300 õpilasmalevlast, mis on saja võrra vähem kui eelmisel aastal. Samas küsis malevarühmadele riiklikku toetust 60 malevakorraldajat, mis hoolimata kriisiolukorrast on kümne võrra enamgi kui mullu. Kui koroonakriis füüsilist tööd teha ei luba, keskenduvad paljud malevlased tänavu arvutitööle.