Siseminister Mart Helme sõnul on plaan kriisireserve luua olnud juba pikka aega ning üks põhjuseid on see, et kaitseliidul ei ole siseturvalisuse tagamiseks vastavat väljaõpet ega varustust. Helme tahab juurde luua ka 1200 abipolitseiniku kohta ning tema sõnul on oluline, et kriisiolukorras inimesed ei kattuks. Me näeme, et Eesti vabariigis on palju inimesi kes oma erinevates tegevustes tegelikult kattuvad. See tähendab seda, et kui me räägime, et meil on tänase hetkeseisuga ümmarguselt 1100 abipolitseinikku siis umbes 400 450 nendest on ka samal ajal kaitseliitlased. See tähendab seda, et sõjaolukorras või mobilisatsiooniolukorras need inimesed lähevad ära ja 1100-st abipolitseinikust jääb meil järele natuke, üle poole sellest ei piisa. Kriisireserv hakkab tegelema vajaduse korral piirivalvega. See 1200 meest, keda me tahame meest, naist, keda me tahame nelja aasta jooksul välja koolitada on vajaduse korral need inimesed, kelle me paneme pikemaks ajaks püsivalt välja õpetatud ja varustatult piiri kaitsma, piiri valvama. Probleemid tekivad siis, kui riigikogu kuulutab välja mobilisatsiooni või sõjaseisukorra. Nii ütleb pääste ja kriisireguleerimispoliitika osakonna juhataja jaanis Otsla. Tavapäraselt meil kulub tavapäraselt politseinike meeleavalduste puhul üks politseinik 1000 meeleavaldaja kohta. Kui need meeleavaldused muutuvad juba intsidentideks, kust tulevad üksikud vägivallatsemised sisse siis sellistes olukordades oleks meil vaja 1000 inimese kohta umbes kümmet politseinikku. Kui need meeleavaldused muutuvad selliseks, nagu näitas ka pronksiöö siis teatud juhtudel agressiivsuse korral oleks vaja 1000 inimese kohta tuhandeid politseinikku, ehk siis ühe nii-öelda mässaja kohta ühte politseinikku ja see arv on väga suur. Mart Helme sõnul toimiks kriisireserv põhimõttel vabatahtlikus lepingu alusel.
Siseministeerium tahab luua järgmise nelja aasta jooksul 20 miljonit eurot maksma mineva kriisireservi, millel oleks võimekus appi tulla kriisiolukordades nagu näiteks massirahutused.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Siseminister Mart Helme sõnul on plaan kriisireserve luua olnud juba pikka aega ning üks põhjuseid on see, et kaitseliidul ei ole siseturvalisuse tagamiseks vastavat väljaõpet ega varustust. Helme tahab juurde luua ka 1200 abipolitseiniku kohta ning tema sõnul on oluline, et kriisiolukorras inimesed ei kattuks. Me näeme, et Eesti vabariigis on palju inimesi kes oma erinevates tegevustes tegelikult kattuvad. See tähendab seda, et kui me räägime, et meil on tänase hetkeseisuga ümmarguselt 1100 abipolitseinikku siis umbes 400 450 nendest on ka samal ajal kaitseliitlased. See tähendab seda, et sõjaolukorras või mobilisatsiooniolukorras need inimesed lähevad ära ja 1100-st abipolitseinikust jääb meil järele natuke, üle poole sellest ei piisa. Kriisireserv hakkab tegelema vajaduse korral piirivalvega. See 1200 meest, keda me tahame meest, naist, keda me tahame nelja aasta jooksul välja koolitada on vajaduse korral need inimesed, kelle me paneme pikemaks ajaks püsivalt välja õpetatud ja varustatult piiri kaitsma, piiri valvama. Probleemid tekivad siis, kui riigikogu kuulutab välja mobilisatsiooni või sõjaseisukorra. Nii ütleb pääste ja kriisireguleerimispoliitika osakonna juhataja jaanis Otsla. Tavapäraselt meil kulub tavapäraselt politseinike meeleavalduste puhul üks politseinik 1000 meeleavaldaja kohta. Kui need meeleavaldused muutuvad juba intsidentideks, kust tulevad üksikud vägivallatsemised sisse siis sellistes olukordades oleks meil vaja 1000 inimese kohta umbes kümmet politseinikku. Kui need meeleavaldused muutuvad selliseks, nagu näitas ka pronksiöö siis teatud juhtudel agressiivsuse korral oleks vaja 1000 inimese kohta tuhandeid politseinikku, ehk siis ühe nii-öelda mässaja kohta ühte politseinikku ja see arv on väga suur. Mart Helme sõnul toimiks kriisireserv põhimõttel vabatahtlikus lepingu alusel.

### Response:
Siseministeerium tahab luua järgmise nelja aasta jooksul 20 miljonit eurot maksma mineva kriisireservi, millel oleks võimekus appi tulla kriisiolukordades nagu näiteks massirahutused.