Läinud aastal hindas Tallinn, et uue haigla rajamine maksab kuni 520 miljonit eurot. Kui palju maksab see tegelikult ei oska Ukraina sõja valguses keegi öelda, ehkki projekteerimine juba käib ja sel aastal kulub haiglale 16 miljonit, järgmisel aastal umbes 45 miljonit eurot, pole veel selge ka see, kust kogu vajaminev raha tuleb. Teada on, et Euroopa taaskäivitamise rahastust peaks saama 280 miljonit. Ülejäänud tuleks Kõlvarti hinnangul riigi ja linna vahel pooleks jagada. Praegu valitsus vähemalt Reformierakond ei poolda sellist lähenemist. Riigi tõrksus rohkem raha lubada on juba pikalt teada, kuni selleni välja, et läinud nädalal loodud Tallinna haigla arenduse sihtasutuse asutas linn üksinda mitte koos riigiga nagu varem plaanitud. Mina praegu lähtun sellest, et mõni aasta jooksul riigis võivad prioriteedid ka muutuda ja siis tuleb ka täiendav rahastus. Kõlvart tõdeb, et pelgalt sellele siiski lootma jääda ei saa. Samas haigla projektist loobuda poleks tema sõnul õige, sest kahtesadat kaheksakümmet miljonit euroraha ei pruugita enam haigla jaoks pakkuda. Kõlvart kinnitab, et kui riik raha ei anna, läheb linn projektiga ise lõpuni. Sest me läheme projekteerimisega edasi niikuinii ja loomulikult me ei soovi projekteerida sahtlisse. Meil on kindel graafik, mille alusel me peame edasi liikuma ja see tähendab, et järgmise aasta lõpus, hiljemalt ülejärgmise aasta alguses me juba kuulutame välja ehitushanked. Finantsplaan juhuks, kui riik lisaraha ei anna. Näeb ette, et Tallinna linnahalli renoveeritaks pelgalt võimaliku erapartneri toel. Niimoodi vabaneb seni linnahallile plaanitud 140 miljonit eurot. See on üks allikas, 100 miljonit. Me olime valmis investeerima algusest peale, arusaadav, et see on laenuraha tegelikult meie finantsseis luuab meil võtta kolm korda rohkem. Ja kui me räägime praegu sellest, et see summa võiks olla mitte 100, vaid 202 250 miljonit pluss 100 140 miljonit linnahallist siis tegelikult see raha on olemas. Esimene suurem otsustuskoht seisab ees juba lähiajal. Nimelt tuli Tallinn hiljuti välja mõttega rajada haiglale ka teine maa-alune korrus. Selle rajamine lükkaks aga haigla valmimist viie kuu võrra edasi projekteerijatele. Igatahes tuleb linnal oma soovidest peagi teada anda. Selleks, et me ei peaks midagi muutma, vaid ainult oleks vaja lisada projekteerimise käigus lehtülesandeid selleks on meil on ainult paar nädalat, siis paari nädala pärast, kui me ütleme, et ikkagi see täiendav korrus tuleb, siis tuleb maksta ka selle eest, et hakatakse projektis midagi muutma.
Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart ütleb, et Tallinna Haigla rajamisega minnakse edasi ja kui riik haigla ehitamiseks raha ei anna, tuleb vajaminevad sajad miljonid eurod linnakassast leida.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Läinud aastal hindas Tallinn, et uue haigla rajamine maksab kuni 520 miljonit eurot. Kui palju maksab see tegelikult ei oska Ukraina sõja valguses keegi öelda, ehkki projekteerimine juba käib ja sel aastal kulub haiglale 16 miljonit, järgmisel aastal umbes 45 miljonit eurot, pole veel selge ka see, kust kogu vajaminev raha tuleb. Teada on, et Euroopa taaskäivitamise rahastust peaks saama 280 miljonit. Ülejäänud tuleks Kõlvarti hinnangul riigi ja linna vahel pooleks jagada. Praegu valitsus vähemalt Reformierakond ei poolda sellist lähenemist. Riigi tõrksus rohkem raha lubada on juba pikalt teada, kuni selleni välja, et läinud nädalal loodud Tallinna haigla arenduse sihtasutuse asutas linn üksinda mitte koos riigiga nagu varem plaanitud. Mina praegu lähtun sellest, et mõni aasta jooksul riigis võivad prioriteedid ka muutuda ja siis tuleb ka täiendav rahastus. Kõlvart tõdeb, et pelgalt sellele siiski lootma jääda ei saa. Samas haigla projektist loobuda poleks tema sõnul õige, sest kahtesadat kaheksakümmet miljonit euroraha ei pruugita enam haigla jaoks pakkuda. Kõlvart kinnitab, et kui riik raha ei anna, läheb linn projektiga ise lõpuni. Sest me läheme projekteerimisega edasi niikuinii ja loomulikult me ei soovi projekteerida sahtlisse. Meil on kindel graafik, mille alusel me peame edasi liikuma ja see tähendab, et järgmise aasta lõpus, hiljemalt ülejärgmise aasta alguses me juba kuulutame välja ehitushanked. Finantsplaan juhuks, kui riik lisaraha ei anna. Näeb ette, et Tallinna linnahalli renoveeritaks pelgalt võimaliku erapartneri toel. Niimoodi vabaneb seni linnahallile plaanitud 140 miljonit eurot. See on üks allikas, 100 miljonit. Me olime valmis investeerima algusest peale, arusaadav, et see on laenuraha tegelikult meie finantsseis luuab meil võtta kolm korda rohkem. Ja kui me räägime praegu sellest, et see summa võiks olla mitte 100, vaid 202 250 miljonit pluss 100 140 miljonit linnahallist siis tegelikult see raha on olemas. Esimene suurem otsustuskoht seisab ees juba lähiajal. Nimelt tuli Tallinn hiljuti välja mõttega rajada haiglale ka teine maa-alune korrus. Selle rajamine lükkaks aga haigla valmimist viie kuu võrra edasi projekteerijatele. Igatahes tuleb linnal oma soovidest peagi teada anda. Selleks, et me ei peaks midagi muutma, vaid ainult oleks vaja lisada projekteerimise käigus lehtülesandeid selleks on meil on ainult paar nädalat, siis paari nädala pärast, kui me ütleme, et ikkagi see täiendav korrus tuleb, siis tuleb maksta ka selle eest, et hakatakse projektis midagi muutma.

### Response:
Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart ütleb, et Tallinna Haigla rajamisega minnakse edasi ja kui riik haigla ehitamiseks raha ei anna, tuleb vajaminevad sajad miljonid eurod linnakassast leida.