Keskkonnakomisjoni algatatud arutelu eesmärk on leida lahendusi kiirema rohepöörde korraldamiseks, kui senised plaanid ette näevad. Eesti valitsuse ametlik siht on muuta meie riik kliimaneutraalseks aastaks 2050 järjest häälekamalt aga nõutakse, et kliima neutraalsus oleks saavutatud juba 2035. aastal. Vastav rahvaalgatus on ka riigikogule esitatud. Arutelu peaettekandja Eesti rohelise liikumise juhatuse liige ja huvikaitse ekspert Madis Vasser rõhutas, et ainult uued tehnoloogiad meid edasi ei aita. Vaja on ka muutusi seadusandluses ja üldises mõtteviisis ja lisaks rääkides 2035 perspektiivist mis on juba 14 aasta pärast siis ei saa me kindlasti panna lootusi nendele tehnoloogiatele, mis täna praktiliselt ei eksisteeri veel või mille alusloogika on küsitav. Nagu näiteks suuremahuline biomassi põletamine tänaste mahtude juures ja tänaste metsamajandusvõtete juures ei ole tegemist kliimasõbraliku tegevusega. Lisaks hävinevad metsade raadamisel väärtuslikud ökosüsteemid, mis on hädavajalikud süsiniku pikaajaliseks talletamiseks. Et oleks üheselt selge rahvaalgatuse allkirjastanud kodanikud ei soovi intensiivistunud üleraiet rohepöörde sildi all. Teiseks süsiniku püüdmine on põhimõtteliselt võimalik ka tehniliselt tehislikult tehnoloogia abil. Paraku on need võimalused järgneva kümnendi kontekstis selgelt liiga kulukad ega toimi suurel skaalal. Lisaks tekiks põlevkivitööstuse püütud süsinikku kordades rohkem, kui on ennustatav nõudlus sellise tooraine kasutamiseks. Aga vesinik. Vesinikust loodetakse palju, aga ekspertide hinnangul on sellel energiakandjal vaid piiratud kasutusala näiteks spetsiifilises, rasketööstuses või maanteetranspordis. Vasseri sõnul pole ka tuumaenergia Eesti jaoks alternatiiv, seega on ainus võimalus energiatarbimist vähendada. Selle aasta veebruaris mitmete keskkonnaühenduste poolt koostatud energeetikavisioon kirjeldab üht lahendust mis oleks võimalikult keskkonnasõbralik, odav kui ka sõltumatu. Ja lühidalt võtan selle kokku järgmiselt. Esiteks energia tootmine ja tarbimine peab oluliselt vähenema. See tõeline rohepööre, mida me täna taotleme, on seda võimalikum. Mida vähem energia tootmist üldse kokku vaja on. Samas see ei pea kaasa tooma langust inimeste elukvaliteedis. Me vajame nutikaid lahendusi, et teha vähem, aga rohkem.
Ainus võimalus kliimaneutraalsuse saavutamiseks aastaks 2035 on energiatarbimise vähendamine, sest uued tehnoloogiad toovad kaasa paratamatult uusi probleeme, ütles Eesti Rohelise liikumise juhatuse liige ja huvikaitse ekspert Madis Vasser.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Keskkonnakomisjoni algatatud arutelu eesmärk on leida lahendusi kiirema rohepöörde korraldamiseks, kui senised plaanid ette näevad. Eesti valitsuse ametlik siht on muuta meie riik kliimaneutraalseks aastaks 2050 järjest häälekamalt aga nõutakse, et kliima neutraalsus oleks saavutatud juba 2035. aastal. Vastav rahvaalgatus on ka riigikogule esitatud. Arutelu peaettekandja Eesti rohelise liikumise juhatuse liige ja huvikaitse ekspert Madis Vasser rõhutas, et ainult uued tehnoloogiad meid edasi ei aita. Vaja on ka muutusi seadusandluses ja üldises mõtteviisis ja lisaks rääkides 2035 perspektiivist mis on juba 14 aasta pärast siis ei saa me kindlasti panna lootusi nendele tehnoloogiatele, mis täna praktiliselt ei eksisteeri veel või mille alusloogika on küsitav. Nagu näiteks suuremahuline biomassi põletamine tänaste mahtude juures ja tänaste metsamajandusvõtete juures ei ole tegemist kliimasõbraliku tegevusega. Lisaks hävinevad metsade raadamisel väärtuslikud ökosüsteemid, mis on hädavajalikud süsiniku pikaajaliseks talletamiseks. Et oleks üheselt selge rahvaalgatuse allkirjastanud kodanikud ei soovi intensiivistunud üleraiet rohepöörde sildi all. Teiseks süsiniku püüdmine on põhimõtteliselt võimalik ka tehniliselt tehislikult tehnoloogia abil. Paraku on need võimalused järgneva kümnendi kontekstis selgelt liiga kulukad ega toimi suurel skaalal. Lisaks tekiks põlevkivitööstuse püütud süsinikku kordades rohkem, kui on ennustatav nõudlus sellise tooraine kasutamiseks. Aga vesinik. Vesinikust loodetakse palju, aga ekspertide hinnangul on sellel energiakandjal vaid piiratud kasutusala näiteks spetsiifilises, rasketööstuses või maanteetranspordis. Vasseri sõnul pole ka tuumaenergia Eesti jaoks alternatiiv, seega on ainus võimalus energiatarbimist vähendada. Selle aasta veebruaris mitmete keskkonnaühenduste poolt koostatud energeetikavisioon kirjeldab üht lahendust mis oleks võimalikult keskkonnasõbralik, odav kui ka sõltumatu. Ja lühidalt võtan selle kokku järgmiselt. Esiteks energia tootmine ja tarbimine peab oluliselt vähenema. See tõeline rohepööre, mida me täna taotleme, on seda võimalikum. Mida vähem energia tootmist üldse kokku vaja on. Samas see ei pea kaasa tooma langust inimeste elukvaliteedis. Me vajame nutikaid lahendusi, et teha vähem, aga rohkem.

### Response:
Ainus võimalus kliimaneutraalsuse saavutamiseks aastaks 2035 on energiatarbimise vähendamine, sest uued tehnoloogiad toovad kaasa paratamatult uusi probleeme, ütles Eesti Rohelise liikumise juhatuse liige ja huvikaitse ekspert Madis Vasser.