Riigieelarve kontrolli erikomisjoni algatatud arutelu Riigikogus oli komisjoni esimehe Jürgen Ligi sõnul ajendatud sellest, et riik pidi koroonakriisile vastu astuma halvas seisus riigi rahandusega. Ligi sõnul on vaatamata positiivsele majandustsüklile elatud minevikus kogutud varude arvel ja sellega kahjustatud majanduse kasvupotentsiaali ning eiratud ekspertide soovitusi. Alates 2016.-st aastast on valitsused patustanud hea riigieelarve koostamise põhimõtete vastu. Jürgen Ligi. Kui siiani oli Eestile vaatad pigem positiivsed kiitvad meie arve poliitika suhtes, siis 2016. aasta lõpus tõi muutuse ka ekspertsoovituste. Meile hakati ette heitma protsüklilisust kulude kasvu eelarvestiimulist ajal, kui tegelikult on vaja majandust jahutada pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse rikkumist, sotsiaalkulude ebatõhusust, struktuursete reformide puudus, nii et tegelikult kallati majandusele raha peale, mis peitis ka vajadused kulusid kaaluda. 2020.-ks aastaks ütles Euroopa komisjon, et meie poliitika on olnud need aastad protsükliline ehk olukorda halvendab ja nagu ütleb ka Ardo Hansson halvendab ka majanduse kasvu potentsiaali pikas vaates. Eesti Panga president Madis Müller ütles oma sõnavõtus, et headel aegadel oleks pidanud koguma, siis oleksime käesolevasse koroonakriisi sisenenud, paremas seisus. Kui varasematel aastatel oleksime lähtunud tasakaalus eelarve eesmärgist, oleksime praeguseks kriisiks paremini valmis. Võttes aluseks lihtsalt nominaalset arvestust on Eesti riigieelarve viimasel neljal aastal kokku puudujäägis 530 miljoni euroga. Kui oleksime suutnud hoida eelarvet vähemalt nominaalse tasakaalus, oleksid riigi puhvrid kriisi sisenedes olnud vastavalt selle võrra suuremad. Kui oleksime aga lähtunud eelpool kirjeldatud struktuurse tasakaalu eesmärgiks oleks Eesti riigil kriisi sisenedes olnud eelneva nelja aastaga kogutud varu umbes 750 miljonit eurot mida saaksime praegu kasutusele võtta ilma nii palju täiendavalt raha juurde laenamata. Nii Ligi kui Madis Müller praeguses koroonakriisi aegses majanduses laenu võtmist kahtluse alla ei sea. Madis Müller. Meie madal riigivõlg ja pikaajaliste riigireitingute kõrge tase on taganud selle, et laenuraha on meile soodne. Küll aga on oluline, milleks laenuraha kasutatakse. Jürgen Ligi. Meil oleks laenuraha võimalik kasutada struktuurseteks reformideks, majanduses, näiteks rohepöördeks, näiteks majanduse digitaliseerimiseks. Meil ei ole seda agendas selliseid struktuurseid muutusi ju üldse olnud, aga neid ootaks.
Riigikogu päevakorras oli olulise tähtsusega riikliku küsimuse aruteluna riigieelarve ja riigi rahanduse käekäik. Valitsuste parem eelarvedistsipliin oleks aidanud Eestil koroonakriisi siseneda 750 miljoni eurose puhvriga, ütles Eesti Panga president Madis Müller Riigikogu arutelul.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni algatatud arutelu Riigikogus oli komisjoni esimehe Jürgen Ligi sõnul ajendatud sellest, et riik pidi koroonakriisile vastu astuma halvas seisus riigi rahandusega. Ligi sõnul on vaatamata positiivsele majandustsüklile elatud minevikus kogutud varude arvel ja sellega kahjustatud majanduse kasvupotentsiaali ning eiratud ekspertide soovitusi. Alates 2016.-st aastast on valitsused patustanud hea riigieelarve koostamise põhimõtete vastu. Jürgen Ligi. Kui siiani oli Eestile vaatad pigem positiivsed kiitvad meie arve poliitika suhtes, siis 2016. aasta lõpus tõi muutuse ka ekspertsoovituste. Meile hakati ette heitma protsüklilisust kulude kasvu eelarvestiimulist ajal, kui tegelikult on vaja majandust jahutada pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse rikkumist, sotsiaalkulude ebatõhusust, struktuursete reformide puudus, nii et tegelikult kallati majandusele raha peale, mis peitis ka vajadused kulusid kaaluda. 2020.-ks aastaks ütles Euroopa komisjon, et meie poliitika on olnud need aastad protsükliline ehk olukorda halvendab ja nagu ütleb ka Ardo Hansson halvendab ka majanduse kasvu potentsiaali pikas vaates. Eesti Panga president Madis Müller ütles oma sõnavõtus, et headel aegadel oleks pidanud koguma, siis oleksime käesolevasse koroonakriisi sisenenud, paremas seisus. Kui varasematel aastatel oleksime lähtunud tasakaalus eelarve eesmärgist, oleksime praeguseks kriisiks paremini valmis. Võttes aluseks lihtsalt nominaalset arvestust on Eesti riigieelarve viimasel neljal aastal kokku puudujäägis 530 miljoni euroga. Kui oleksime suutnud hoida eelarvet vähemalt nominaalse tasakaalus, oleksid riigi puhvrid kriisi sisenedes olnud vastavalt selle võrra suuremad. Kui oleksime aga lähtunud eelpool kirjeldatud struktuurse tasakaalu eesmärgiks oleks Eesti riigil kriisi sisenedes olnud eelneva nelja aastaga kogutud varu umbes 750 miljonit eurot mida saaksime praegu kasutusele võtta ilma nii palju täiendavalt raha juurde laenamata. Nii Ligi kui Madis Müller praeguses koroonakriisi aegses majanduses laenu võtmist kahtluse alla ei sea. Madis Müller. Meie madal riigivõlg ja pikaajaliste riigireitingute kõrge tase on taganud selle, et laenuraha on meile soodne. Küll aga on oluline, milleks laenuraha kasutatakse. Jürgen Ligi. Meil oleks laenuraha võimalik kasutada struktuurseteks reformideks, majanduses, näiteks rohepöördeks, näiteks majanduse digitaliseerimiseks. Meil ei ole seda agendas selliseid struktuurseid muutusi ju üldse olnud, aga neid ootaks.

### Response:
Riigikogu päevakorras oli olulise tähtsusega riikliku küsimuse aruteluna riigieelarve ja riigi rahanduse käekäik. Valitsuste parem eelarvedistsipliin oleks aidanud Eestil koroonakriisi siseneda 750 miljoni eurose puhvriga, ütles Eesti Panga president Madis Müller Riigikogu arutelul.