Enamikus Euroopa riikides kasutatakse joogiveeks põhjavett, see on vesi, mis on maapinnast allpool. Hiljutisest uuringust selgus aga, et Eesti põhjavesi on radioaktiivne. Seda seetõttu, et aluspõhja kivimites esinevad looduslikud radioaktiivsed elemendid ja need lahustuvad põhjavette, jätkab Tartu Ülikooli kiirguskaitse teadur Siiri Salupere. Meil on üks selline eriline põhjaveekiht, kambriumvendi põhjavesi, kus on siis päris palju raadiumi isotoope sees, looduslikult esinevaid radioaktiivseid elemente, raadium, siis lahustub ka vette ja, ja teeb meie põhjavee, siis annab selle nii-öelda loodusliku radioaktiivsuse sinna vette ka. Kuigi loodusliku radioaktiivsuse kogused põhjavees ei ole tohutult suured, siis ei ole päris täpselt teada, kuidas ka väikesed kogused võivad inimesele mõjuda, jätkab Siiri Salupere. Enim tõestust leidnud hüpotees on see, et ka madalad doosid suurendavad inimese vähkkasvajate tekke tõenäosus. Aga nüüd muidugi see riski suurenemine on tegelikult noh, hästi väikesed protsendid, millest me siin räägime ja kui palju see siis nagu seda riski suurendab. Kuigi praegu ei pea veel liigselt muretsema joogivee radioaktiivsuse pärast, siis on olemas tõenäosus, et radioaktiivsus vees muutub veelgi kõrgemaks. Eesti geoloogiateenistuse hüdrogeoloog Joonas Pärn ei usu siiski, et see võiks lähiajal juhtuda. Kui nüüd ei toimu, ma arvan, drastilist veevõtu suurenemist sealt sügavatest, põhjaveekogumitest, mida hetkel näha ei ole, pigem on see veevõtt seal just vähenenud, nendes ütleme põhjaveekihtides, mis on selle loodusliku radioaktiivsusega seotud, siis ma arvan, et on suhteliselt vähetõenäoline, et need sisaldused nüüd väga palju suureneksid. Kui aga juhtub nõnda, et radioaktiivsete elementide kogus põhjavees suureneb, siis tuleb ilmselt hakata kasutama maapinnale lähemat põhjavett, jätkab Joonas Pärn. Minu teada Ida-Virumaal on seda ka kohati juba tehtud, et just on loobutud selle sügavama põhjaveekihi kasutamisest. Seal ei ole probleem ainult selle loodusliku radioaktiivsusega, vaid kohati lähevad ka floriidide kontsentratsioonid suureks või sisaldused ja põhjavee soolsus kasvab. Et siis ongi just mindud seda teed, et on hakatud tarbima siis maapinna lähedasemat põhjavett, kus seda probleemi ei ole. Normist suurema radioaktiivsete elementide sisaldusega põhjaved esineb peale Eesti veel ka näiteks Prantsusmaal, Portugalis ja Rootsis.
Eesti paistab Euroopas silma radioaktiivse põhjaveega, mida inimesed tarvitavad joogiks.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Enamikus Euroopa riikides kasutatakse joogiveeks põhjavett, see on vesi, mis on maapinnast allpool. Hiljutisest uuringust selgus aga, et Eesti põhjavesi on radioaktiivne. Seda seetõttu, et aluspõhja kivimites esinevad looduslikud radioaktiivsed elemendid ja need lahustuvad põhjavette, jätkab Tartu Ülikooli kiirguskaitse teadur Siiri Salupere. Meil on üks selline eriline põhjaveekiht, kambriumvendi põhjavesi, kus on siis päris palju raadiumi isotoope sees, looduslikult esinevaid radioaktiivseid elemente, raadium, siis lahustub ka vette ja, ja teeb meie põhjavee, siis annab selle nii-öelda loodusliku radioaktiivsuse sinna vette ka. Kuigi loodusliku radioaktiivsuse kogused põhjavees ei ole tohutult suured, siis ei ole päris täpselt teada, kuidas ka väikesed kogused võivad inimesele mõjuda, jätkab Siiri Salupere. Enim tõestust leidnud hüpotees on see, et ka madalad doosid suurendavad inimese vähkkasvajate tekke tõenäosus. Aga nüüd muidugi see riski suurenemine on tegelikult noh, hästi väikesed protsendid, millest me siin räägime ja kui palju see siis nagu seda riski suurendab. Kuigi praegu ei pea veel liigselt muretsema joogivee radioaktiivsuse pärast, siis on olemas tõenäosus, et radioaktiivsus vees muutub veelgi kõrgemaks. Eesti geoloogiateenistuse hüdrogeoloog Joonas Pärn ei usu siiski, et see võiks lähiajal juhtuda. Kui nüüd ei toimu, ma arvan, drastilist veevõtu suurenemist sealt sügavatest, põhjaveekogumitest, mida hetkel näha ei ole, pigem on see veevõtt seal just vähenenud, nendes ütleme põhjaveekihtides, mis on selle loodusliku radioaktiivsusega seotud, siis ma arvan, et on suhteliselt vähetõenäoline, et need sisaldused nüüd väga palju suureneksid. Kui aga juhtub nõnda, et radioaktiivsete elementide kogus põhjavees suureneb, siis tuleb ilmselt hakata kasutama maapinnale lähemat põhjavett, jätkab Joonas Pärn. Minu teada Ida-Virumaal on seda ka kohati juba tehtud, et just on loobutud selle sügavama põhjaveekihi kasutamisest. Seal ei ole probleem ainult selle loodusliku radioaktiivsusega, vaid kohati lähevad ka floriidide kontsentratsioonid suureks või sisaldused ja põhjavee soolsus kasvab. Et siis ongi just mindud seda teed, et on hakatud tarbima siis maapinna lähedasemat põhjavett, kus seda probleemi ei ole. Normist suurema radioaktiivsete elementide sisaldusega põhjaved esineb peale Eesti veel ka näiteks Prantsusmaal, Portugalis ja Rootsis.

### Response:
Eesti paistab Euroopas silma radioaktiivse põhjaveega, mida inimesed tarvitavad joogiks.