Lääneriigid ei tohi Ukrainat relvadega toetades auru kaotada, panused on selleks liiga kõrged. Nii ütles USA kaitseminister Loidastin, kelle sõnul on sõda jõudnud pöördelise hetkeni. Ukraina asekaitseminister märkis aga eile, et vaatamata lubadustele on saadud vaid 10 protsenti küsitud relvastusest kuid pärast eilset ligi 50 riigi kaitseministrite kohtumist konkreetseid plaane siiski ei avaldatud. Ukraina kasutab nüüd juba läbi segi uuemat läänerelvastust ja vanemaid nõukogudeaegseid süsteeme, mis ei ole tipptasemel, aga võimekus on Venemaal ja Ukrainas endiselt erinev. Samal ajal kui Venemaa pommitab Ukrainat suurtükiväega, tulistas ta ka meremaa ja õhurakettidega üle kogu riigi. Eile tabasid vene raketid Lvivi oblasti Läänes asuvate laskemoonaladu. Sellised raketid on suhteliselt väikesed, mistõttu on nende jälitamine keeruline ja vaja on vastavaid seadmeid. President VladõmerZelenskõi ütles isegi, et senised viivitused relvatarnetega ei ole õigustatud. Lääs on aga kohati ettevaatlik ja kui kallis ja moodne varustus lahinguvälja valedesse kätesse satub, pöördub see ju nende endi vastu. Rootsi riigikaitse kolledži sõjatehnoloogia õppejõud Rein Pella selgitab, et sõjas on põhiraskus just suurtükiväel. Miinid ja tankitõrje robotid peatavad vaenlase, aga võidelda tuleb suurtükiväega. Ella toob ka näite. Ukraina tulistas päevas viis kuni 6000 suurtükimürsuku, Venemaa aga umbes 60000 mürsku. On ka väga oluline, et ladudes oleks laskemoona nii vene kui ka lääne kaliibriga. NATO liitlased on viimasel ajal tarninud Ukrainale üha kaugemaid ja arenenumaid ja ka täpsemaid õhutõrjesüsteeme ja raskerelvi. NATO peasekretär Jens Stoltenberg hoiatas, et kui ka kohe praegu alustada üleminekut nõukogudeaegsetelt relvadelt moodsamatele NATO relvadele, kulub aega, kuni ukrainlased on valmis nendega opereerima. Pärast Venemaa sissetungi on Ukraina saanud miljardite dollarite väärtuses relvi ja sõjavarustust. 28-l riigilt. Relvade hulka kuuluvad suurtükid, õhu ja tankitõrjerelvad, soomusmasinad, luure ja ründedroonid, helikopterid, käsirelvad, laskemoon ja soomusvestid. Eelmisel nädalal teatas ühendkuningriik, et annab Ukrainale M 270 mitmekordse raketisüsteemi, mis suudab tabada sihtmärke kuni 80 kilomeetri kaugusel. Briti kaitseminister Ben Vales ütles, et Venemaa taktika muutudes peab muutuma ka toetus Ukrainale.
Kolmapäeval Brüsselis toimunud Ukrainat toetavate riikide esindajate kohtumiselt jäi kõlama üleskutse tarnida Ukrainale kiiresti raskerelvi.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Lääneriigid ei tohi Ukrainat relvadega toetades auru kaotada, panused on selleks liiga kõrged. Nii ütles USA kaitseminister Loidastin, kelle sõnul on sõda jõudnud pöördelise hetkeni. Ukraina asekaitseminister märkis aga eile, et vaatamata lubadustele on saadud vaid 10 protsenti küsitud relvastusest kuid pärast eilset ligi 50 riigi kaitseministrite kohtumist konkreetseid plaane siiski ei avaldatud. Ukraina kasutab nüüd juba läbi segi uuemat läänerelvastust ja vanemaid nõukogudeaegseid süsteeme, mis ei ole tipptasemel, aga võimekus on Venemaal ja Ukrainas endiselt erinev. Samal ajal kui Venemaa pommitab Ukrainat suurtükiväega, tulistas ta ka meremaa ja õhurakettidega üle kogu riigi. Eile tabasid vene raketid Lvivi oblasti Läänes asuvate laskemoonaladu. Sellised raketid on suhteliselt väikesed, mistõttu on nende jälitamine keeruline ja vaja on vastavaid seadmeid. President VladõmerZelenskõi ütles isegi, et senised viivitused relvatarnetega ei ole õigustatud. Lääs on aga kohati ettevaatlik ja kui kallis ja moodne varustus lahinguvälja valedesse kätesse satub, pöördub see ju nende endi vastu. Rootsi riigikaitse kolledži sõjatehnoloogia õppejõud Rein Pella selgitab, et sõjas on põhiraskus just suurtükiväel. Miinid ja tankitõrje robotid peatavad vaenlase, aga võidelda tuleb suurtükiväega. Ella toob ka näite. Ukraina tulistas päevas viis kuni 6000 suurtükimürsuku, Venemaa aga umbes 60000 mürsku. On ka väga oluline, et ladudes oleks laskemoona nii vene kui ka lääne kaliibriga. NATO liitlased on viimasel ajal tarninud Ukrainale üha kaugemaid ja arenenumaid ja ka täpsemaid õhutõrjesüsteeme ja raskerelvi. NATO peasekretär Jens Stoltenberg hoiatas, et kui ka kohe praegu alustada üleminekut nõukogudeaegsetelt relvadelt moodsamatele NATO relvadele, kulub aega, kuni ukrainlased on valmis nendega opereerima. Pärast Venemaa sissetungi on Ukraina saanud miljardite dollarite väärtuses relvi ja sõjavarustust. 28-l riigilt. Relvade hulka kuuluvad suurtükid, õhu ja tankitõrjerelvad, soomusmasinad, luure ja ründedroonid, helikopterid, käsirelvad, laskemoon ja soomusvestid. Eelmisel nädalal teatas ühendkuningriik, et annab Ukrainale M 270 mitmekordse raketisüsteemi, mis suudab tabada sihtmärke kuni 80 kilomeetri kaugusel. Briti kaitseminister Ben Vales ütles, et Venemaa taktika muutudes peab muutuma ka toetus Ukrainale.

### Response:
Kolmapäeval Brüsselis toimunud Ukrainat toetavate riikide esindajate kohtumiselt jäi kõlama üleskutse tarnida Ukrainale kiiresti raskerelvi.