Riikide toimetulek kriisidega sõltub muuhulgas sellest, kui hästi suudavad nad ohjeldada väärinfo levikut. Tartu Ülikooli doktorant ja kriisisotsioloog Sten Torpan osales rahvusvahelises uuringus, kus uuriti väärinfo tõrjumist kaheksas Euroopa riigis. Andmeid koguti enne koroonakriisi peale Eesti veel muuhulgas Soomest, Ungaris, Itaaliast ja Saksamaalt, räägib Sten Torpan. Kuidas on valeinfo haldamine kirjas ametlikes dokumentides, regulatsioonidokumentides, ametijuhistes ja kuidas siis professionaali ise sellest aru saavad, praktikud ise sellest aru saavad? Selgus, et nii Eestis kui ka mujal pühendatakse väärinfole ametlikes dokumentides ruumi vähe. Kuigi Eestil on olemas eraldi dokument väärinfoga toimetulekuks, puudutab see ainult väärinfot hõlmavaid rünnakuid, mitte selle laiemat levikut. Samuti selgus, et valeinfot puudutavad teadmised on riikidel küll olemas, aga need pole tingimata kirja pandud. Pigem tulevad teadmised välja kriisi haldavate inimeste oskustes ja töös. Dorpan põhjendab seda paindlikkusega. Ametnikel tuleb toime tulla üha uute väärinfoga seotud väljakutsetega ja liiga jäigad juhised võivad muuta riigi hoopis haavatavaks. Kui Rootsis ja Belgias juhib kriisihaldust riik, siis Eestis ja Soomes vastutab iga asutus oma kriisisuhtluse eest ise. Riigikantselei sekkub vaid juhul, kui olukord muutub kriitiliseks. Eestile on olemas ka kriisikommunikatsiooni käsiraamat, aga seda täiendati viimati üle 10 aasta tagasi ja ametnikud enda sõnul seda ei kasuta. Siiski, vastukaaluks kõigi asutuste erinevale kriisiinfole käivitati mullu kevadel riiklik kriisiinfotelefon üks-kaks neli, seitse. Lisaks võeti riigikantseleis tööle riigi infoteenuste juht, kelle töö on riigiasutuste info kokku tuua, jätkab Sten Torpan. Et hakatakse üha rohkem aru saama sellest, kui tähtis on ühtne, konkreetne, selge kommunikatsioon mis väldib kantseliiti, kus tegijad võtavad vastutuse. Kui meie kriisihaldajad jätkavad oma sihipärast tegevust tõesinformatsiooni edastamisel, siis ei teki mingisugust salastatud. Ja meil ei ole ohtu, et, et kasvab vandenõuteoreetikute osakaal suuremaks, kui ta tegelikult lihtsalt on. Uuring näitas, et erinevalt teistest riikidest eelistavad Eesti ja Soome panustada kiiresse ja täpsesse kriisikommunikatsiooni. Samuti peavad Eesti ja Soome oluliseks, et publik usalda riiki ja edastatud sõnumid oleks ühtsed.
Eesti peab kriisi ajal väärinfo tõrjumisest tähtsamaks, et kriisisõnumid oleks kõigile kättesaadavad ja kvaliteetsed, näitas rahvusvaheline uuring.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Riikide toimetulek kriisidega sõltub muuhulgas sellest, kui hästi suudavad nad ohjeldada väärinfo levikut. Tartu Ülikooli doktorant ja kriisisotsioloog Sten Torpan osales rahvusvahelises uuringus, kus uuriti väärinfo tõrjumist kaheksas Euroopa riigis. Andmeid koguti enne koroonakriisi peale Eesti veel muuhulgas Soomest, Ungaris, Itaaliast ja Saksamaalt, räägib Sten Torpan. Kuidas on valeinfo haldamine kirjas ametlikes dokumentides, regulatsioonidokumentides, ametijuhistes ja kuidas siis professionaali ise sellest aru saavad, praktikud ise sellest aru saavad? Selgus, et nii Eestis kui ka mujal pühendatakse väärinfole ametlikes dokumentides ruumi vähe. Kuigi Eestil on olemas eraldi dokument väärinfoga toimetulekuks, puudutab see ainult väärinfot hõlmavaid rünnakuid, mitte selle laiemat levikut. Samuti selgus, et valeinfot puudutavad teadmised on riikidel küll olemas, aga need pole tingimata kirja pandud. Pigem tulevad teadmised välja kriisi haldavate inimeste oskustes ja töös. Dorpan põhjendab seda paindlikkusega. Ametnikel tuleb toime tulla üha uute väärinfoga seotud väljakutsetega ja liiga jäigad juhised võivad muuta riigi hoopis haavatavaks. Kui Rootsis ja Belgias juhib kriisihaldust riik, siis Eestis ja Soomes vastutab iga asutus oma kriisisuhtluse eest ise. Riigikantselei sekkub vaid juhul, kui olukord muutub kriitiliseks. Eestile on olemas ka kriisikommunikatsiooni käsiraamat, aga seda täiendati viimati üle 10 aasta tagasi ja ametnikud enda sõnul seda ei kasuta. Siiski, vastukaaluks kõigi asutuste erinevale kriisiinfole käivitati mullu kevadel riiklik kriisiinfotelefon üks-kaks neli, seitse. Lisaks võeti riigikantseleis tööle riigi infoteenuste juht, kelle töö on riigiasutuste info kokku tuua, jätkab Sten Torpan. Et hakatakse üha rohkem aru saama sellest, kui tähtis on ühtne, konkreetne, selge kommunikatsioon mis väldib kantseliiti, kus tegijad võtavad vastutuse. Kui meie kriisihaldajad jätkavad oma sihipärast tegevust tõesinformatsiooni edastamisel, siis ei teki mingisugust salastatud. Ja meil ei ole ohtu, et, et kasvab vandenõuteoreetikute osakaal suuremaks, kui ta tegelikult lihtsalt on. Uuring näitas, et erinevalt teistest riikidest eelistavad Eesti ja Soome panustada kiiresse ja täpsesse kriisikommunikatsiooni. Samuti peavad Eesti ja Soome oluliseks, et publik usalda riiki ja edastatud sõnumid oleks ühtsed.

### Response:
Eesti peab kriisi ajal väärinfo tõrjumisest tähtsamaks, et kriisisõnumid oleks kõigile kättesaadavad ja kvaliteetsed, näitas rahvusvaheline uuring.