Koolijuhtide teabepäevad avanud haridus ja teadusminister Tõnis Lukas luges ette rea riske, mis koole ähvardavad. Teiste hulgas nimetas ta ka seda, et õpilased kiusavad õpetajaid. See pole küll peamine ja suurim risk koolides, kuid ometi tuleb ka sellele tähelepanu pöörata, mainis minister. Muude meetmete seas peaksid koolijuhid saama ka õiguse korrarikkujaid trahvida, leiab Lukas. Vahel lihtsalt ei piisa, kui sa korraliku ja kõrval seisad ja malbe häälega selgitad, et nüüd järele, mõnikord peab ka olema tugevamaid argumente ja selle tõttu ma teen ettepaneku muuta väärteomenetluse seadustiku nii, et valla ja linna volikogudel oleks võimalik anda kohalike ametiasutuste juhtidele näiteks siis kooli direktoritele, annaks selle kohtuvälise menetlus loa või õiguse. See ei tähenda kõigile kohustust. Võib-olla on ainult viis omavalitsust, kes viiele koolijuhile niisugused võimalused loovad ja need koolijuhid peavad olema hästi ette valmistatud selleks, et nad suudaksid neid trahve või ühiskondlikku kasulikku töötunde määrata ja õiglaselt olukorda lahendada. Haridusministri ettepanek läheb edasi justiitsministeeriumi, kus arutelu jätkub, koolijuhid ise on aga esialgu ettevaatlikud ja äraootaval positsioonil. Koolijuhtide ühenduse juhatuse esimehe, Tallinna inglise kolledži direktori Toomas Kruusimägi sõnul tuleb veel mõelda Tuleb ikka mõte ära mõelda, läbi mõelda, mis, mille jaoks kus, kuidas teada ja seda suhtlemise poole pealt. Tõepoolest tuleb öelda, et, et see on see koht, kus kõigil on hästi palju arenguruumi. Et need keskkonnad, kus noored suhtlevad ja need teemad, millest noored räägivad, ei pruugi üldse olla koolis teada. Põlva ühisgümnaasiumi direktor Koit Nook nentis, et koolijuhil karistamiseks väga palju õigusi ei ole, kuid endale ta trahvimisõigust ei tahaks. Kui me nüüd räägime karistamisest mida iganes, siis, siis selleks ei ole ja ega ausalt öelda ei taha ka, las ikka kompetentsed inimesed tegelevad sellega, milleks nad määratud ja, ja koolitatud on. Samas leidsid koolijuhid, et turvalisuse teemadega koolides tuleb jätkuvalt tegeleda. Kui linnade mainekates suurkoolides on õpilaste õppimissoov suurem, siis seal varjutakse pahategude puhul linna anonüümsusesse. Väiksemates kohtades võib õpisoov väiksem olla, kuid seal pole jälle nii palju probleeme. Homme räägitakse koolijuhtide teabepäevadel õppekavadest ja muudatustest põhikooli ja gümnaasiumi seaduses. Toomas Kelt Tartu stuudio.
Tartus on koos Eesti koolijuhid ning kõne all on ka õpetajate turvatunne. Tõnis Lukas: direktoritele tuleb anda õigus teha trahve!.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Koolijuhtide teabepäevad avanud haridus ja teadusminister Tõnis Lukas luges ette rea riske, mis koole ähvardavad. Teiste hulgas nimetas ta ka seda, et õpilased kiusavad õpetajaid. See pole küll peamine ja suurim risk koolides, kuid ometi tuleb ka sellele tähelepanu pöörata, mainis minister. Muude meetmete seas peaksid koolijuhid saama ka õiguse korrarikkujaid trahvida, leiab Lukas. Vahel lihtsalt ei piisa, kui sa korraliku ja kõrval seisad ja malbe häälega selgitad, et nüüd järele, mõnikord peab ka olema tugevamaid argumente ja selle tõttu ma teen ettepaneku muuta väärteomenetluse seadustiku nii, et valla ja linna volikogudel oleks võimalik anda kohalike ametiasutuste juhtidele näiteks siis kooli direktoritele, annaks selle kohtuvälise menetlus loa või õiguse. See ei tähenda kõigile kohustust. Võib-olla on ainult viis omavalitsust, kes viiele koolijuhile niisugused võimalused loovad ja need koolijuhid peavad olema hästi ette valmistatud selleks, et nad suudaksid neid trahve või ühiskondlikku kasulikku töötunde määrata ja õiglaselt olukorda lahendada. Haridusministri ettepanek läheb edasi justiitsministeeriumi, kus arutelu jätkub, koolijuhid ise on aga esialgu ettevaatlikud ja äraootaval positsioonil. Koolijuhtide ühenduse juhatuse esimehe, Tallinna inglise kolledži direktori Toomas Kruusimägi sõnul tuleb veel mõelda Tuleb ikka mõte ära mõelda, läbi mõelda, mis, mille jaoks kus, kuidas teada ja seda suhtlemise poole pealt. Tõepoolest tuleb öelda, et, et see on see koht, kus kõigil on hästi palju arenguruumi. Et need keskkonnad, kus noored suhtlevad ja need teemad, millest noored räägivad, ei pruugi üldse olla koolis teada. Põlva ühisgümnaasiumi direktor Koit Nook nentis, et koolijuhil karistamiseks väga palju õigusi ei ole, kuid endale ta trahvimisõigust ei tahaks. Kui me nüüd räägime karistamisest mida iganes, siis, siis selleks ei ole ja ega ausalt öelda ei taha ka, las ikka kompetentsed inimesed tegelevad sellega, milleks nad määratud ja, ja koolitatud on. Samas leidsid koolijuhid, et turvalisuse teemadega koolides tuleb jätkuvalt tegeleda. Kui linnade mainekates suurkoolides on õpilaste õppimissoov suurem, siis seal varjutakse pahategude puhul linna anonüümsusesse. Väiksemates kohtades võib õpisoov väiksem olla, kuid seal pole jälle nii palju probleeme. Homme räägitakse koolijuhtide teabepäevadel õppekavadest ja muudatustest põhikooli ja gümnaasiumi seaduses. Toomas Kelt Tartu stuudio.

### Response:
Tartus on koos Eesti koolijuhid ning kõne all on ka õpetajate turvatunne. Tõnis Lukas: direktoritele tuleb anda õigus teha trahve!.