Tallinna tehnikakõrgkooli ehitusinstituudi juhtivlektor Anti Hamburg analüüsis oma doktoritöös 30 kuud korterelamut üle Eesti, mida on viimase 10 aasta jooksul riigi toetusel terviklikult renoveeritud. Uurimus selgitas, miks renoveerimise eelsed eesmärgid vähendada kütteks ja tarbevee soojendamiseks kuluvat energiat alati täiel määral ei teostunud. Üks põhjus võis doktoritöö autori sõnul tuleneda sellest, et kõrgema toetusmäära saamiseks prognoositi säästu mõnevõrra liiga optimistlikult. See optimistlikum säästu prognoosimine, mis võis tulla motivatsioonilist, saada rekonstrueerimistoetust. Ma ei saa seda nii-öelda kinnitada, et see nii oli, aga see võis sellest olla tingitud. Teine asi, mis nii-öelda öelda paistis silma, oli see, et, et meil, too hetk, kui see esimene rekonteerimistoetus oli, et meil ei olnud ka näiteks kutsete süsteemi energia tõusus spetsialistidele niivõrd tugevalt ja see tase oli suhteliselt kõikuv. Lisaks mõjutas oodatust suuremat energiakulu kütte ja vee reaalne tarbimine ning sellega seotud inimlik mugavus. See tulenes suuresti sellest, et renoveeritud korterite saab elanik ise temperatuuri reguleerida ühe kraadi võrra soojem tuba tõstab küttekulu ligikaudu 10 protsenti kahe kraadi võrra, soojem tuba aga juba umbes 20 protsenti. Doktoritöö uuris sedagi, kuidas renoveeritud kortermajade elanikud renoveerimisjärgset olukorda ise hindasid, jätkab Anti Hamburg. Ja kui me küsisime seda, et, et aga mis noh, oleks võinud olla parem, et kuidas inimene ise tunnetab elanikke, et kuidas see võiks olla siis parem siis keegi ei öelnud seda, et oleks võinud panna viis sentimeetrit soojustus rohkem juurde või oleks pannud paremad aknad, ütlesid vaat no kui juba nii palju, et oleks võinud ikkagi selle trepikoja ka ära värvida, et oleks võinud selle haljastuse ka siin maja ees ära teha, et inimesed tegelikult tunnetasid seda, et see elukeskkond muutus palju paremaks ja nad hakkavad otse vaatama sellist visuaalset või, või mingisugust igapäeva, sellist mingi pisidetaili
Tallinna Tehnikaülikoolis kaitsmisele tulevas doktoritöös uuriti, kui palju kortermajade renoveerimisega kütteks kuluvat energiat kokku hoitakse. Kuigi kütteenergiakulud langesid keskmiselt poole võrra, on väitekirja põhjal nii mõnigi kord renoveerimiseelsed rehkendused liiga lootustandvad.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Tallinna tehnikakõrgkooli ehitusinstituudi juhtivlektor Anti Hamburg analüüsis oma doktoritöös 30 kuud korterelamut üle Eesti, mida on viimase 10 aasta jooksul riigi toetusel terviklikult renoveeritud. Uurimus selgitas, miks renoveerimise eelsed eesmärgid vähendada kütteks ja tarbevee soojendamiseks kuluvat energiat alati täiel määral ei teostunud. Üks põhjus võis doktoritöö autori sõnul tuleneda sellest, et kõrgema toetusmäära saamiseks prognoositi säästu mõnevõrra liiga optimistlikult. See optimistlikum säästu prognoosimine, mis võis tulla motivatsioonilist, saada rekonstrueerimistoetust. Ma ei saa seda nii-öelda kinnitada, et see nii oli, aga see võis sellest olla tingitud. Teine asi, mis nii-öelda öelda paistis silma, oli see, et, et meil, too hetk, kui see esimene rekonteerimistoetus oli, et meil ei olnud ka näiteks kutsete süsteemi energia tõusus spetsialistidele niivõrd tugevalt ja see tase oli suhteliselt kõikuv. Lisaks mõjutas oodatust suuremat energiakulu kütte ja vee reaalne tarbimine ning sellega seotud inimlik mugavus. See tulenes suuresti sellest, et renoveeritud korterite saab elanik ise temperatuuri reguleerida ühe kraadi võrra soojem tuba tõstab küttekulu ligikaudu 10 protsenti kahe kraadi võrra, soojem tuba aga juba umbes 20 protsenti. Doktoritöö uuris sedagi, kuidas renoveeritud kortermajade elanikud renoveerimisjärgset olukorda ise hindasid, jätkab Anti Hamburg. Ja kui me küsisime seda, et, et aga mis noh, oleks võinud olla parem, et kuidas inimene ise tunnetab elanikke, et kuidas see võiks olla siis parem siis keegi ei öelnud seda, et oleks võinud panna viis sentimeetrit soojustus rohkem juurde või oleks pannud paremad aknad, ütlesid vaat no kui juba nii palju, et oleks võinud ikkagi selle trepikoja ka ära värvida, et oleks võinud selle haljastuse ka siin maja ees ära teha, et inimesed tegelikult tunnetasid seda, et see elukeskkond muutus palju paremaks ja nad hakkavad otse vaatama sellist visuaalset või, või mingisugust igapäeva, sellist mingi pisidetaili

### Response:
Tallinna Tehnikaülikoolis kaitsmisele tulevas doktoritöös uuriti, kui palju kortermajade renoveerimisega kütteks kuluvat energiat kokku hoitakse. Kuigi kütteenergiakulud langesid keskmiselt poole võrra, on väitekirja põhjal nii mõnigi kord renoveerimiseelsed rehkendused liiga lootustandvad.