Vaatamata sellele, et siseministeeriumi ametiühingud loevad streikijaid kokku nii et lõplikud tulemused erinevad üksteisest umbes kaks ja pool korda, siis selge on see, et eile ja üleeile oli meeleavaldajaid Prantsusmaa tänavatel juba kordades vähem. Transpordisektor on protesti kumisele traditsiooniliselt kõige lojaalsem, muud sektorid võtsid asja rahulikumalt. Eks transpordisektor ole ka üks neid, kes pensionireformi ga kõige rohkem kaotaks. Neid ei saa praeguste tingimuste järgi näiteks majanduslikel tingimustel koondada. Tagatud on regulaarsed palgatõusud, nende töönädal on lühem. Pensionile pääsevad nad 10 aastat varem ehk et pensionisüsteemi ühtlustamisega kaotaks nad palju ja tuntavalt. Transpordisektori streik tõi endaga oodatult aga kaasa ulatuslikud ummikud, prantsuse rahvusringhäälingu andmetel oli Pariisi ümbruses näiteks 600 kilomeetri jagu ummikuid tavapärase 150 kilomeetri asemel. Küll on aga prantslased hakanud otsima lahendusi ning kasutusele võtnud rohkem jalgrattaid ja auto jagamise teenuseid. Seegi on märk muutuvast ajast, sest veel mõned aastad tagasi võeti streiki pigem kui liikuvat püha, mille ajal piltlikult öeldes muru ei kasvanud ja linnud ei laulnud. Streigist osavõtjate arv aga järjest väheneb. Ennustati nüüd ju viimase 20 aasta suurimat meeleavaldust. Täpselt nii palju aega on möödas viimasest korrast, mil tolleaegne peaminister P proovis riigis pensionisüsteemi muuta. On nüüd siis põhjus selles, et kollavestide meeleavaldustest on riik ja streikijad väsinud. Muide, praeguse streigiga kardeti ka kollavestide protestide uut lainet. Eilne Le mond kirjutab, et nädalavahetusel neid kuskil 1000 ringis tänavatel oli vaatamata mõnele kokkupõrkele korrakaitsjat. Ega nad millegi erilisega silma siiski ei paistnud. Peaminister Eduard Filipp avab täna lõunal reformi üksikasjad. Ta ise on öelnud, et ei oota, et tema kõne meeleavaldajatele mõju avaldajaks või veel vähem nad vaikima paneks. Valitsus on üles näidanud kindlameelsust oma plaanidega lõpuni minna ja reform uue aasta alguses parlamenti hääletusele panna, et siis see 2025. aastal jõustuda saaks. Ajakirjanikud vaagivad aga võimalikke stsenaariume. Liberasion kirjutab näiteks, et kui Eduard järeleandmisi ei tee, võib see viia uue vägivallalaineni.
Prantsusmaa peaminister Edouard Philippe avaldab täna pensionireformi üksikasjad. Möödunud nädala lõpus alanud streik tõi siseministeeriumi andmetel tänavatele 340 000 meeleavaldajat, ametiühingute hinnangul aga 800 000.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Vaatamata sellele, et siseministeeriumi ametiühingud loevad streikijaid kokku nii et lõplikud tulemused erinevad üksteisest umbes kaks ja pool korda, siis selge on see, et eile ja üleeile oli meeleavaldajaid Prantsusmaa tänavatel juba kordades vähem. Transpordisektor on protesti kumisele traditsiooniliselt kõige lojaalsem, muud sektorid võtsid asja rahulikumalt. Eks transpordisektor ole ka üks neid, kes pensionireformi ga kõige rohkem kaotaks. Neid ei saa praeguste tingimuste järgi näiteks majanduslikel tingimustel koondada. Tagatud on regulaarsed palgatõusud, nende töönädal on lühem. Pensionile pääsevad nad 10 aastat varem ehk et pensionisüsteemi ühtlustamisega kaotaks nad palju ja tuntavalt. Transpordisektori streik tõi endaga oodatult aga kaasa ulatuslikud ummikud, prantsuse rahvusringhäälingu andmetel oli Pariisi ümbruses näiteks 600 kilomeetri jagu ummikuid tavapärase 150 kilomeetri asemel. Küll on aga prantslased hakanud otsima lahendusi ning kasutusele võtnud rohkem jalgrattaid ja auto jagamise teenuseid. Seegi on märk muutuvast ajast, sest veel mõned aastad tagasi võeti streiki pigem kui liikuvat püha, mille ajal piltlikult öeldes muru ei kasvanud ja linnud ei laulnud. Streigist osavõtjate arv aga järjest väheneb. Ennustati nüüd ju viimase 20 aasta suurimat meeleavaldust. Täpselt nii palju aega on möödas viimasest korrast, mil tolleaegne peaminister P proovis riigis pensionisüsteemi muuta. On nüüd siis põhjus selles, et kollavestide meeleavaldustest on riik ja streikijad väsinud. Muide, praeguse streigiga kardeti ka kollavestide protestide uut lainet. Eilne Le mond kirjutab, et nädalavahetusel neid kuskil 1000 ringis tänavatel oli vaatamata mõnele kokkupõrkele korrakaitsjat. Ega nad millegi erilisega silma siiski ei paistnud. Peaminister Eduard Filipp avab täna lõunal reformi üksikasjad. Ta ise on öelnud, et ei oota, et tema kõne meeleavaldajatele mõju avaldajaks või veel vähem nad vaikima paneks. Valitsus on üles näidanud kindlameelsust oma plaanidega lõpuni minna ja reform uue aasta alguses parlamenti hääletusele panna, et siis see 2025. aastal jõustuda saaks. Ajakirjanikud vaagivad aga võimalikke stsenaariume. Liberasion kirjutab näiteks, et kui Eduard järeleandmisi ei tee, võib see viia uue vägivallalaineni.

### Response:
Prantsusmaa peaminister Edouard Philippe avaldab täna pensionireformi üksikasjad. Möödunud nädala lõpus alanud streik tõi siseministeeriumi andmetel tänavatele 340 000 meeleavaldajat, ametiühingute hinnangul aga 800 000.