Kõigepealt tegi minister pisut statistikat, esimesse klassi läheb sel sügisel kuus protsenti rohkem õpilasi kui mullu aga gümnaasiumis 11 protsenti vähem ja kutsekooli neli protsenti vähem. Seda võib seletada sündide arvuga. Gümnaasiume on ka vähem, enne oli 225, nüüd 198, see on ministri sõnul üsna arvestatav muutus. Nüüd sellest on palju räägitud, aga see eesmärk on hästi lihtsalt sõnastatav. Maakondlik tugev gümnaasiumiharidus peab säilima. Igas maakonnas peab põhimõtteliselt saama samasugust gümnaasiumiharidust nagu Tartus ja Tallinnas. Ja see on võimalik ainult siis, kui me kontsentreerume ühele, kahele, viiele või 20-l gümnaasiumile. Ilmselgelt ei ole see võimalik, siis, kui jätkata 198 tasakesi. Kaheksa aastat on aega 2020, peab olema kord maja. Jaak Aaviksoo peatus veel kord ka oma hiljutisel ettepanekul koondada koolis õppekavasid, uusi õppekavasid pole vaja, kuid neid peab saama muuta, et eluga kaasas käia. Jõuludeks tuleb midagi välja käia, ütles minister. Õpetajale tuleb suuremat tähelepanu pöörata. Näiteks 2015 peaks kehtima e-õppevara avalikult kättesaadav portaal, kuhu on koondatud oluline osa õppevarast. Kuidas seda täpselt teha, ei tea, ütles Aaviksoo. Aga küll me teeme. Õpetaja töötab 35 tundi nädalas keskmiselt 21 tundi klassi ees ja ülejäänud muu töö peal. Seda pole muudetud, ütles Aaviksoo. Kui ei ole koormust anda tunnikoormust, siis peab õpetaja tegema mingit muud tööd, mida koolis vaja teha on. Tema palka langetada ei saa, sõltumata sellest, kuidas tunnikoormust muudetakse. See on koolidirektori vastutus. Ja koolijuht peab kõige eest vastutama. Hea kool, direktor vastab. Ei ole nii hea kool, direktorvastu õpetajad kaebavad direktorvast. Õpilased kaebajast. Kutseharidus. Kõik lapsed, kes lähevad kutsekooli või täiskasvanud, kõik saavad tasemehariduses ka kutsetunnistused. Kutsetunnistused peavad olema seotud tööandjate nõudmiste ja vajadustega. Nemad on need kutsestandardid kujundanud, nende hääl on seal kirjas. Nende soovid on seal kirjas. Kõrgharidusest, mis on muutunud? Esimene ja kõige olulisem vastuvõtt on ühtne. Ei saa astuda riigieelarveliseks riigieelarve välisel tasulisele tasuta kohale saab astuda ülikooli õppekava. Nõuded on ühesugused. Ei ole nii, et akadeemilist võimekust saab asendada raha. Ei saa ennast sisse osta. Puudujäävad haridustaset ei saa kinni maksta.
Haridusminister Jaak Aaviksoo andis ülevaate uue õppeaasta võtmeküsimustest.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kõigepealt tegi minister pisut statistikat, esimesse klassi läheb sel sügisel kuus protsenti rohkem õpilasi kui mullu aga gümnaasiumis 11 protsenti vähem ja kutsekooli neli protsenti vähem. Seda võib seletada sündide arvuga. Gümnaasiume on ka vähem, enne oli 225, nüüd 198, see on ministri sõnul üsna arvestatav muutus. Nüüd sellest on palju räägitud, aga see eesmärk on hästi lihtsalt sõnastatav. Maakondlik tugev gümnaasiumiharidus peab säilima. Igas maakonnas peab põhimõtteliselt saama samasugust gümnaasiumiharidust nagu Tartus ja Tallinnas. Ja see on võimalik ainult siis, kui me kontsentreerume ühele, kahele, viiele või 20-l gümnaasiumile. Ilmselgelt ei ole see võimalik, siis, kui jätkata 198 tasakesi. Kaheksa aastat on aega 2020, peab olema kord maja. Jaak Aaviksoo peatus veel kord ka oma hiljutisel ettepanekul koondada koolis õppekavasid, uusi õppekavasid pole vaja, kuid neid peab saama muuta, et eluga kaasas käia. Jõuludeks tuleb midagi välja käia, ütles minister. Õpetajale tuleb suuremat tähelepanu pöörata. Näiteks 2015 peaks kehtima e-õppevara avalikult kättesaadav portaal, kuhu on koondatud oluline osa õppevarast. Kuidas seda täpselt teha, ei tea, ütles Aaviksoo. Aga küll me teeme. Õpetaja töötab 35 tundi nädalas keskmiselt 21 tundi klassi ees ja ülejäänud muu töö peal. Seda pole muudetud, ütles Aaviksoo. Kui ei ole koormust anda tunnikoormust, siis peab õpetaja tegema mingit muud tööd, mida koolis vaja teha on. Tema palka langetada ei saa, sõltumata sellest, kuidas tunnikoormust muudetakse. See on koolidirektori vastutus. Ja koolijuht peab kõige eest vastutama. Hea kool, direktor vastab. Ei ole nii hea kool, direktorvastu õpetajad kaebavad direktorvast. Õpilased kaebajast. Kutseharidus. Kõik lapsed, kes lähevad kutsekooli või täiskasvanud, kõik saavad tasemehariduses ka kutsetunnistused. Kutsetunnistused peavad olema seotud tööandjate nõudmiste ja vajadustega. Nemad on need kutsestandardid kujundanud, nende hääl on seal kirjas. Nende soovid on seal kirjas. Kõrgharidusest, mis on muutunud? Esimene ja kõige olulisem vastuvõtt on ühtne. Ei saa astuda riigieelarveliseks riigieelarve välisel tasulisele tasuta kohale saab astuda ülikooli õppekava. Nõuded on ühesugused. Ei ole nii, et akadeemilist võimekust saab asendada raha. Ei saa ennast sisse osta. Puudujäävad haridustaset ei saa kinni maksta.

### Response:
Haridusminister Jaak Aaviksoo andis ülevaate uue õppeaasta võtmeküsimustest.