Tere hommikust, kell on üheksa ning eetris rahvusringhäälingu pikem uudistesaade stuudios toimetaja Margitta otsmaa. Ühendkuningriik otsustas referendumil Euroopa Liidust lahkuda. Lahkumise poolt hääletas 52 protsenti elanikest. Põhja-Iirimaa suuruselt teine erakond SinFein nõuab nüüd referendumi korraldamist Iirimaa ühtsuse üle ja ka Šotimaa näeb enda tulevikuosana Euroopa Liidust ning ei välista uut iseseisvusreferendumit. Riigikantselei Euroopa Liidu asjade direktor Klen Jäärats ütles, et Suurbritannia rahva otsus on suur pettumus nii Eestile kui ka Euroopa liidule tervikuna. Tema sõnul oleks parem, kui ühendkuningriigil oleks tulevikus euroliiduga sama sugune suhe, nagu on praegu Norral. Euroskeptik Igor Gräzin aga ütles, et referendumi tulemus võiks olla Euroopa Liidu institutsioonide jaoks äratuskell ja ainus, mis liitub päästab, on tagasi pöördumine oma esialgsete väärtuste juurde. Nendeks on tema sõnul inimõiguste majandusvabadus ja kristlikud väärtused. Ilm on täna pilves selgimistega. Vihmasadu levib läänest itta ja sadu on kohati tugev. Õhusooja lubab ilmajaam 18 kuni 23, Lõuna-Eestis 25 kraadi. Suurbritannias hääletati 51,8 protsendiga Euroopa Liidust lahkumise poolt lahkumist toetas 16,8 miljonit inimest, ühenduse liikmeks jäämist pooldas 15,7 miljonit inimest. Ehkki ühendkuningriik tervikuna toetas Euroopa Liidust lahkumist, hääletasid Šotimaa ja Põhja-Iirimaa valijad ühendusse jäämise poolt ja mul on Birminghamis nüüd telefonil kolleeg Kristi Sobak, tere hommikust. Tere hommikust, tõesti on niimoodi juhtunud, kui vahetult pärast hääletusjaoskondade sulgemist arvati, et napilt siiski võidab jääjate pool. Ja oli ka selline küsitlus, mida küll lävepaku küsitluseks ei saanud nimetada, sest see ei vastanud õigele meetodile, mis näitas, et 52 protsendiga võiksid jääjad ikkagi võita. Ja iseseisvuspartei juht Farra siis ütles, et jah, et tundub, et jääjad on, jääjad on napilt võitnud, aga nüüd nüüd ta muidugi juba kuulutab, et 23. juuni tuleks Suurbritannias kuulutada iseseisvuspäevaks et võitnud on tavalised korralikud inimesed ja et me oleme saanud enda riigi tagasi. Reaktsioonid. Tundub, et britid on natuke ehmatanud sellest, millega nad on nüüd hakkama saanud. Küll on selge, et nii nii Euroopa liitu jäämise pooldajad kui lahkumise pooldajad tunduvad hetkel toetavad seda, et praegune peaminister David Cameron jätkaks oma kohal tema toetuseks 84 parlamendi liiget eile hilisõhtul andsid üle ka kirja, et Cameron peaks jätkama ja praegu on ka mitmed lahkujate pooldajad BBC otse-eetris kinnitanud, et Cameron peaks poliitilise stabiilsuse huvides jätkama. Kui Inglismaa peaaegu täielikult London välja arvata, hääletas Euroopa Liidu vastu siis Põhja-Iirimaal ja Šotimaal, tegelikult olid jäämise pooldajad ülekaalus. Šotimaa esimene minister Nicola Stõugon ütles tulemusi kommenteerides, et Šotimaa näeb enda tuleviku osana Euroopa liidust. Varem on Šoti poliitikud viidanud, et kui võidavad Euroopa Liidust lahkumise toetajad, võib see kaasa tuua uue iseseisvuse referendumi. 2014. aasta septembris hääletas šotlaste enamus 55 protsendiga 45 vastu ühendkuningriigi koosseisu jäämise poolt. Iirimaa ja Põhja-Iiri partei SinFein on kutsunud Suurbritanniat üles korraldama samamoodi referendumit Iirimaa ühtsuse üle. Oleme oleme olukorras, kus Põhja-Iirimaa tiritakse Euroopa Liidust Inglismaa häältega välja. Nii rääkis Põhja-Iiri piirkonna juht. Ilan kirni. Euroskeptilise Briti iseseisvuspartei juht Nigel Farage nimetas 20 kolmandat juuni uueks iseseisvuspäevaks. See on rahvavõit, tavaliste inimeste võit, me võitlesime palju rahvusluse vastu korporatsioonide suurpankade ja suure poliitika vastu, me võitsime selle. Ta lisas, et loodab, et Suurbritannia lahkumine Euroopa Liidust murrab maha selle läbikukkunud projekti ning viib suveräänsete rahvusriikide Euroopani. Kaotame selle lippu Hümni, Brüsseli ja kõik, mis on valesti läinud, mingu 23. juuni meie ajaloos kirja kui uus iseseisvuspäev, rääkis Farag. Meil on nüüd Inglismaal telefonil ka kolleeg Johannes Tralla. Sa oled natukene vaadanud, missugused on muu Euroopa välisriikide reaktsioonid sellele Brexitile. No selge on see, et esimene asi, mis silma torkab, on teatav šokilaine ja loomulikult teise teistpidi vaadates euroskeptilised parteid kõikjal Euroopas juubeldavad praegu nii Prantsusmaa kui Hollandi euroskeptikud ehk siis Marine Le Pen ja Gert Wilders kuulutasid. Samasugused referendumid peab nüüd korraldama ka Prantsusmaal ja Hollandis. Samas Saksa välisminister ütles, et täna on kurb päev nii Euroopa kui Suurbritannia jaoks. Väga huvitav on see, mis hakkab nüüd toimuma Londoni tänavatel, ma istun praegu Londonis, kell saab kohe kohe seitse ja eile küll need inimesed, kellega ma rääkisin, isegi need inimesed, kes ütlesid, et Nad hääletavad ise Euroopa liidust lahkumise poolt, uskusid tegelikult, et hääletusel võidavad need, kes soovivad Euroopa liitu jäämist. London hääletas ülekaalukalt Euroopa Liitu jäämise poolt. Samas kui me vaatame siin näiteks vanuselist jaotust, siis juuga lävepakuküsitlused ütlevad selgelt, et 18 kuni 24 aastased üle kogu riigi. 75 protsenti neist hääletas Euroopa Liidu jäämise poolt, samas kui üle 65 aastastest vaid 39 protsenti soovis liitu jäämist. Kui need numbrid vastavad tõele, siis tegelikult langetasid, langetas praegu vanem põlvkond otsuse, mille vilju nad võib-olla ise kunagi ei näe, aga mis kindlasti mõjutab nende lapsi ja lapselapsi. Ja tulevasi Briti põlvkond. Venemaa on Brexiti suhtes üldjoontes vaikinud, kuid toetaks Suurbritannia lahkumist Euroopa Liidust. Brexit tugevdaks just neid geopoliitilisi tendentse, mis on Venemaale kasulikud ja nõrgendaks Lääne-Venemaa vastaseid positsioone. Nii analüüsib Moskvas valitsevaid seisukohti Londonis asuva kuningliku rahvusvaheliste suhete instituudi Jaam House analüütik James Nixa. Neeme raud vahendab. Briti peaminister David Cameron, kes juhtis Brexit'i vastasleeri, väitis referendumi eel, et ühendkuningriigi euroliidust lahkumine oleks selgelt president Vladimir Putini huvides. Venemaa suursaatkond Londonis vastas sellele avaldusele omapoolse avaldusega, et mingit kindlat seisukohta antud küsimuses ei ole võetud. Ka Kreml on Brexiti tulemuse suhtes seni vaikinud ja vene suuremates meediakanalites ei ole praktiliselt sõna võetud ei Brexiti poolt ega vastu. Märgi vad vaatlejad. Vene president Vladimir Putin küsis küll Peterburis toimunud rahvusvahelisel majandusfoorumil, miks oli peaminister David Cameronil seda referendumit vaja, mis on selle korraldamise eesmärk, kui ta ise on Brexiti vastane, kas ta soovis Euroopat kuidagi heidutada. Londonis asuva mõttekoja Catam House analüütik James Niki leiab aga, et Suurbritannia lahkumine vähendab euroliidu kaalu ja nõrgendab ka NATOt andes samas Venemaale Euroopa asjadest suurema sõnaõiguse. Vene analüütik Sergei Jutkin ja Vene riigiduuma välisasjade komitee juht Aleksei Puškov on öelnud, et Euroopa Liidust lahkumise järel hakkab Suurbritannia ilmselt otsima omale uusi liitlasi ja sõpru. Venemaa ootab avasüli, väidavad mõlemad mehed. Venemaal on kõlanud ka arvamusi, et Suurbritannia lahkumise taga on osalt pettumus selles, et euroliit on astunud vastu kristlikele väärtushinnangutele. Väide, et Euroopa on sügavas moraalikriisis, on Venemaal kõlanud juba pikka aega. Venemaa majandusministri Aleksei Ulukajevi arvates võiks Brexitil olla Vene majandusele ikkagi negatiivne mõju, sest see suurendab nii kaupade kui kapitaliturgudel valitsevat volatiilsust. Juba tunnetabki Venemaa naftaturgudel valitsevat ebakindlust lisas ulukajev äriuudisteagentuurile Bloomberg News antud intervjuus. Kuid midagi erakordselt dramaatilist Brexiti järel ei juhtu, märkis ta teises intervjuus telekanalile Rossija 24. Vene presidendi abi Andrei Belaussov nentis, et sellised etoonilised muudatused Euroopa liidus annavad endast kindlasti Venemaa majanduse jaoks tunda. Milline on aga Eesti reaktsioon referendumi tulemusele? Riigikantselei Euroopa Liidu asjade direktor Klen Jäärats tunnistas Indrek Kiislerile, et ta on pettunud. No minu arvates küll on jah, noh, eks see sündmused ja, ja otsused on alles värsked, nii et eks see vajab niikuinii settimist, aga selline esmane hinnang on küll, et, et see on väga valus löök. Mis saab nüüd edasi? No edasi on ilmselt nagu ikka, et peaks ära ootama Briti valitsuse hinnangus sellele sündmusele ja mis saab edasi, nii et neid spekulatsioone oli juba hommikul meedias väga palju, nii et ega ega selle, kuidas nüüd päeva kulg edasi läheb, et seda on raske ennustada, tuleb ära oodata avaldused ja, ja see, mis edasi saab, nii et kas avaldus Euroopa Liidust lahkuda tuleb kohe. Kas britid jätkavad sama valitsusega, milliseid suhteid edaspidi soovitakse, et need on nüüd kõik otsused, mis tuleb langetada? Kas on veel teoreetiline võimalus, et kui alustatakse läbirääkimisi lahkumise üle ja tavalisele britile, saab selgeks, kui keeruline see kõik on, et toimub siiski veel ka teine referendum või on see täiesti välistatud? Ei no välistatud ei ole, ei ole miski, et selles mõttes referendumil otsest õiguslikku nagu või tähendab õiguslikku tähendust otse ei ole, et see on alles parlamendi otsus. Selge on see, et alles aasta tagasi valis ühendkuningriigi elanikkond parlamendi, kes on väga euroopameelne, nii et et juba see on nagu küsimus, kuidas parlament otsustab. Ja kui ta otsustab, siis, siis millisel moel ta otsustab, et me kuuleme juba seda, eks ole, et lahkumise pooldajad või vähemalt Yokubei pooldajad soovivad täiesti läbi lõigata selle suhte ehk minna siis WTO suhte peale. Aga ma arvan, et see, milline on tulevik, seda on, on praegusel hetkel küll raske prognoosida. Milline peaks olema Eesti positsioon, et milline võiks olla Suurbritannia väljaspool Euroopa liitu, millises suhtes ta peaks olema Euroopa Liiduga kas see on see Norra variant, on see Šveitsi variant või on siis see WTO suhe? Meie lähenemine on ilmselt ikka selline, et võimalikult lähedane võiks see suhe olla nii et kui võtta nüüd sellest valikust, mis mis teie välja pakkusite, siis, siis on õige vastus Norra suhe, aga, aga ütleme niimoodi, et kõik need varasemadki suhted on, on läbirääkimiste tulemus, nii et ega ega kas see on üks, teine või, või mingisugune segasuhe või on või on midagi hoopis kolmandat, nii et seda on, seda on praegu raske prognoosida. Indrek Kiisler helistas varahommikul ka riigikogu liikmele Igor Gräzinile, kes on tuntud kui euroskeptik. Gräzin ütles, et Euroopa Liidu institutsioonide jaoks peaks eilne referendum lõpuks mõjuma äratuskellana. Ma arvan, et see on normaalse Euroopa jätkumine, brittide selline hästi kõva seos kontinentaalse Euroopa on umbes 50 aastat vana ja Inglismaa eraldi olemine on 1000 aastat vana. Nii et see jääb Briti ajalukku selline huvitav eksperimentaalne episood, aga mitte midagi enamat, tähendab ma tegelikult südamest loodan, et, et Eesti järsku muutub Euroopa komisjonis. Tähendab nii rasked mõtlejad, nagu nad on ja nii paindumatud ja kui see nüüd kah neid mõistusele ei too, et et noh, Euroopa Liidus, Euroopa komisjonis peab midagi muutuma, siis on see üritus neil ikkagi lootusetu, nii et ma loodan, et nad seda äratuskell ikka kuulsid. Mis teie arvates nüüd edasi juhtub Euroopa liidus? No on vaja selgeks teha, et Euroopa liidul on edasi keskmise šansid praeguses variandis, kui ta taastab oma alus, väärtuse alus, väärtus on number üks inimõigused, need on vaja taastada ja üks väga tähtis inimõigus on õigus moodustada oma rahvusriik. Number kaks on majandusvabadus ja number kolm on kristlik judeokristlik traditsioon Euroopa liidus.
Suurbritannia hääletas Euroopa Liidust lahkumise poolt. Pikem uudistesaade kell 9. Suurbritannias hääletati 51,8 protsendiga Euroopa Liidust lahkumise poolt. Lahkumist toetas 16,8 miljonit inimest, ühenduse liikmeks jäämist pooldas 15,7 miljonit inimest. Ehkki Ühendkuningriik tervikuna toetas Euroopa Liidust lahkumist, hääletasid Šotimaa ja Põhja-Iirimaa valijad ühendusse jäämise poolt. * Birminghamis on telefonil kolleeg Kristi Sobak * Šotimaa esimene minister Nicola Sturgeon ütles tulemusi kommenteerides, et Šotimaa näeb enda tulevikku osana Euroopa Liidust. Iirimaa ja Põhja-Iiri partei Sinn Féin on kutsunud Suurbritanniat üles korraldama referendumit Iirimaa ühtsuse üle. Euroskeptilise Briti Iseseisvuspartei juht Nigel Farage nimetas 23. juunit "uueks iseseisvuspäevaks". * Johannes Tralla Londonist * Venemaa on Brexiti suhtes üldjoontes vaikinud, kuid toetaks Suurbritannia lahkumist Euroopa Liidust. Neeme Raud * Milline on aga Eesti reaktsioon referendumi tulemusele? Riigikantselei Euroopa Liidu asjade direktor Klen Jäärats tunnistas Indrek Kiislerile, et ta on pettunud. * Igor Gräzin ütles, et Euroopa Liidu institutsioonide jaoks peaks eilne referndum lõpuks mõjuma äratuskellana.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Tere hommikust, kell on üheksa ning eetris rahvusringhäälingu pikem uudistesaade stuudios toimetaja Margitta otsmaa. Ühendkuningriik otsustas referendumil Euroopa Liidust lahkuda. Lahkumise poolt hääletas 52 protsenti elanikest. Põhja-Iirimaa suuruselt teine erakond SinFein nõuab nüüd referendumi korraldamist Iirimaa ühtsuse üle ja ka Šotimaa näeb enda tulevikuosana Euroopa Liidust ning ei välista uut iseseisvusreferendumit. Riigikantselei Euroopa Liidu asjade direktor Klen Jäärats ütles, et Suurbritannia rahva otsus on suur pettumus nii Eestile kui ka Euroopa liidule tervikuna. Tema sõnul oleks parem, kui ühendkuningriigil oleks tulevikus euroliiduga sama sugune suhe, nagu on praegu Norral. Euroskeptik Igor Gräzin aga ütles, et referendumi tulemus võiks olla Euroopa Liidu institutsioonide jaoks äratuskell ja ainus, mis liitub päästab, on tagasi pöördumine oma esialgsete väärtuste juurde. Nendeks on tema sõnul inimõiguste majandusvabadus ja kristlikud väärtused. Ilm on täna pilves selgimistega. Vihmasadu levib läänest itta ja sadu on kohati tugev. Õhusooja lubab ilmajaam 18 kuni 23, Lõuna-Eestis 25 kraadi. Suurbritannias hääletati 51,8 protsendiga Euroopa Liidust lahkumise poolt lahkumist toetas 16,8 miljonit inimest, ühenduse liikmeks jäämist pooldas 15,7 miljonit inimest. Ehkki ühendkuningriik tervikuna toetas Euroopa Liidust lahkumist, hääletasid Šotimaa ja Põhja-Iirimaa valijad ühendusse jäämise poolt ja mul on Birminghamis nüüd telefonil kolleeg Kristi Sobak, tere hommikust. Tere hommikust, tõesti on niimoodi juhtunud, kui vahetult pärast hääletusjaoskondade sulgemist arvati, et napilt siiski võidab jääjate pool. Ja oli ka selline küsitlus, mida küll lävepaku küsitluseks ei saanud nimetada, sest see ei vastanud õigele meetodile, mis näitas, et 52 protsendiga võiksid jääjad ikkagi võita. Ja iseseisvuspartei juht Farra siis ütles, et jah, et tundub, et jääjad on, jääjad on napilt võitnud, aga nüüd nüüd ta muidugi juba kuulutab, et 23. juuni tuleks Suurbritannias kuulutada iseseisvuspäevaks et võitnud on tavalised korralikud inimesed ja et me oleme saanud enda riigi tagasi. Reaktsioonid. Tundub, et britid on natuke ehmatanud sellest, millega nad on nüüd hakkama saanud. Küll on selge, et nii nii Euroopa liitu jäämise pooldajad kui lahkumise pooldajad tunduvad hetkel toetavad seda, et praegune peaminister David Cameron jätkaks oma kohal tema toetuseks 84 parlamendi liiget eile hilisõhtul andsid üle ka kirja, et Cameron peaks jätkama ja praegu on ka mitmed lahkujate pooldajad BBC otse-eetris kinnitanud, et Cameron peaks poliitilise stabiilsuse huvides jätkama. Kui Inglismaa peaaegu täielikult London välja arvata, hääletas Euroopa Liidu vastu siis Põhja-Iirimaal ja Šotimaal, tegelikult olid jäämise pooldajad ülekaalus. Šotimaa esimene minister Nicola Stõugon ütles tulemusi kommenteerides, et Šotimaa näeb enda tuleviku osana Euroopa liidust. Varem on Šoti poliitikud viidanud, et kui võidavad Euroopa Liidust lahkumise toetajad, võib see kaasa tuua uue iseseisvuse referendumi. 2014. aasta septembris hääletas šotlaste enamus 55 protsendiga 45 vastu ühendkuningriigi koosseisu jäämise poolt. Iirimaa ja Põhja-Iiri partei SinFein on kutsunud Suurbritanniat üles korraldama samamoodi referendumit Iirimaa ühtsuse üle. Oleme oleme olukorras, kus Põhja-Iirimaa tiritakse Euroopa Liidust Inglismaa häältega välja. Nii rääkis Põhja-Iiri piirkonna juht. Ilan kirni. Euroskeptilise Briti iseseisvuspartei juht Nigel Farage nimetas 20 kolmandat juuni uueks iseseisvuspäevaks. See on rahvavõit, tavaliste inimeste võit, me võitlesime palju rahvusluse vastu korporatsioonide suurpankade ja suure poliitika vastu, me võitsime selle. Ta lisas, et loodab, et Suurbritannia lahkumine Euroopa Liidust murrab maha selle läbikukkunud projekti ning viib suveräänsete rahvusriikide Euroopani. Kaotame selle lippu Hümni, Brüsseli ja kõik, mis on valesti läinud, mingu 23. juuni meie ajaloos kirja kui uus iseseisvuspäev, rääkis Farag. Meil on nüüd Inglismaal telefonil ka kolleeg Johannes Tralla. Sa oled natukene vaadanud, missugused on muu Euroopa välisriikide reaktsioonid sellele Brexitile. No selge on see, et esimene asi, mis silma torkab, on teatav šokilaine ja loomulikult teise teistpidi vaadates euroskeptilised parteid kõikjal Euroopas juubeldavad praegu nii Prantsusmaa kui Hollandi euroskeptikud ehk siis Marine Le Pen ja Gert Wilders kuulutasid. Samasugused referendumid peab nüüd korraldama ka Prantsusmaal ja Hollandis. Samas Saksa välisminister ütles, et täna on kurb päev nii Euroopa kui Suurbritannia jaoks. Väga huvitav on see, mis hakkab nüüd toimuma Londoni tänavatel, ma istun praegu Londonis, kell saab kohe kohe seitse ja eile küll need inimesed, kellega ma rääkisin, isegi need inimesed, kes ütlesid, et Nad hääletavad ise Euroopa liidust lahkumise poolt, uskusid tegelikult, et hääletusel võidavad need, kes soovivad Euroopa liitu jäämist. London hääletas ülekaalukalt Euroopa Liitu jäämise poolt. Samas kui me vaatame siin näiteks vanuselist jaotust, siis juuga lävepakuküsitlused ütlevad selgelt, et 18 kuni 24 aastased üle kogu riigi. 75 protsenti neist hääletas Euroopa Liidu jäämise poolt, samas kui üle 65 aastastest vaid 39 protsenti soovis liitu jäämist. Kui need numbrid vastavad tõele, siis tegelikult langetasid, langetas praegu vanem põlvkond otsuse, mille vilju nad võib-olla ise kunagi ei näe, aga mis kindlasti mõjutab nende lapsi ja lapselapsi. Ja tulevasi Briti põlvkond. Venemaa on Brexiti suhtes üldjoontes vaikinud, kuid toetaks Suurbritannia lahkumist Euroopa Liidust. Brexit tugevdaks just neid geopoliitilisi tendentse, mis on Venemaale kasulikud ja nõrgendaks Lääne-Venemaa vastaseid positsioone. Nii analüüsib Moskvas valitsevaid seisukohti Londonis asuva kuningliku rahvusvaheliste suhete instituudi Jaam House analüütik James Nixa. Neeme raud vahendab. Briti peaminister David Cameron, kes juhtis Brexit'i vastasleeri, väitis referendumi eel, et ühendkuningriigi euroliidust lahkumine oleks selgelt president Vladimir Putini huvides. Venemaa suursaatkond Londonis vastas sellele avaldusele omapoolse avaldusega, et mingit kindlat seisukohta antud küsimuses ei ole võetud. Ka Kreml on Brexiti tulemuse suhtes seni vaikinud ja vene suuremates meediakanalites ei ole praktiliselt sõna võetud ei Brexiti poolt ega vastu. Märgi vad vaatlejad. Vene president Vladimir Putin küsis küll Peterburis toimunud rahvusvahelisel majandusfoorumil, miks oli peaminister David Cameronil seda referendumit vaja, mis on selle korraldamise eesmärk, kui ta ise on Brexiti vastane, kas ta soovis Euroopat kuidagi heidutada. Londonis asuva mõttekoja Catam House analüütik James Niki leiab aga, et Suurbritannia lahkumine vähendab euroliidu kaalu ja nõrgendab ka NATOt andes samas Venemaale Euroopa asjadest suurema sõnaõiguse. Vene analüütik Sergei Jutkin ja Vene riigiduuma välisasjade komitee juht Aleksei Puškov on öelnud, et Euroopa Liidust lahkumise järel hakkab Suurbritannia ilmselt otsima omale uusi liitlasi ja sõpru. Venemaa ootab avasüli, väidavad mõlemad mehed. Venemaal on kõlanud ka arvamusi, et Suurbritannia lahkumise taga on osalt pettumus selles, et euroliit on astunud vastu kristlikele väärtushinnangutele. Väide, et Euroopa on sügavas moraalikriisis, on Venemaal kõlanud juba pikka aega. Venemaa majandusministri Aleksei Ulukajevi arvates võiks Brexitil olla Vene majandusele ikkagi negatiivne mõju, sest see suurendab nii kaupade kui kapitaliturgudel valitsevat volatiilsust. Juba tunnetabki Venemaa naftaturgudel valitsevat ebakindlust lisas ulukajev äriuudisteagentuurile Bloomberg News antud intervjuus. Kuid midagi erakordselt dramaatilist Brexiti järel ei juhtu, märkis ta teises intervjuus telekanalile Rossija 24. Vene presidendi abi Andrei Belaussov nentis, et sellised etoonilised muudatused Euroopa liidus annavad endast kindlasti Venemaa majanduse jaoks tunda. Milline on aga Eesti reaktsioon referendumi tulemusele? Riigikantselei Euroopa Liidu asjade direktor Klen Jäärats tunnistas Indrek Kiislerile, et ta on pettunud. No minu arvates küll on jah, noh, eks see sündmused ja, ja otsused on alles värsked, nii et eks see vajab niikuinii settimist, aga selline esmane hinnang on küll, et, et see on väga valus löök. Mis saab nüüd edasi? No edasi on ilmselt nagu ikka, et peaks ära ootama Briti valitsuse hinnangus sellele sündmusele ja mis saab edasi, nii et neid spekulatsioone oli juba hommikul meedias väga palju, nii et ega ega selle, kuidas nüüd päeva kulg edasi läheb, et seda on raske ennustada, tuleb ära oodata avaldused ja, ja see, mis edasi saab, nii et kas avaldus Euroopa Liidust lahkuda tuleb kohe. Kas britid jätkavad sama valitsusega, milliseid suhteid edaspidi soovitakse, et need on nüüd kõik otsused, mis tuleb langetada? Kas on veel teoreetiline võimalus, et kui alustatakse läbirääkimisi lahkumise üle ja tavalisele britile, saab selgeks, kui keeruline see kõik on, et toimub siiski veel ka teine referendum või on see täiesti välistatud? Ei no välistatud ei ole, ei ole miski, et selles mõttes referendumil otsest õiguslikku nagu või tähendab õiguslikku tähendust otse ei ole, et see on alles parlamendi otsus. Selge on see, et alles aasta tagasi valis ühendkuningriigi elanikkond parlamendi, kes on väga euroopameelne, nii et et juba see on nagu küsimus, kuidas parlament otsustab. Ja kui ta otsustab, siis, siis millisel moel ta otsustab, et me kuuleme juba seda, eks ole, et lahkumise pooldajad või vähemalt Yokubei pooldajad soovivad täiesti läbi lõigata selle suhte ehk minna siis WTO suhte peale. Aga ma arvan, et see, milline on tulevik, seda on, on praegusel hetkel küll raske prognoosida. Milline peaks olema Eesti positsioon, et milline võiks olla Suurbritannia väljaspool Euroopa liitu, millises suhtes ta peaks olema Euroopa Liiduga kas see on see Norra variant, on see Šveitsi variant või on siis see WTO suhe? Meie lähenemine on ilmselt ikka selline, et võimalikult lähedane võiks see suhe olla nii et kui võtta nüüd sellest valikust, mis mis teie välja pakkusite, siis, siis on õige vastus Norra suhe, aga, aga ütleme niimoodi, et kõik need varasemadki suhted on, on läbirääkimiste tulemus, nii et ega ega kas see on üks, teine või, või mingisugune segasuhe või on või on midagi hoopis kolmandat, nii et seda on, seda on praegu raske prognoosida. Indrek Kiisler helistas varahommikul ka riigikogu liikmele Igor Gräzinile, kes on tuntud kui euroskeptik. Gräzin ütles, et Euroopa Liidu institutsioonide jaoks peaks eilne referendum lõpuks mõjuma äratuskellana. Ma arvan, et see on normaalse Euroopa jätkumine, brittide selline hästi kõva seos kontinentaalse Euroopa on umbes 50 aastat vana ja Inglismaa eraldi olemine on 1000 aastat vana. Nii et see jääb Briti ajalukku selline huvitav eksperimentaalne episood, aga mitte midagi enamat, tähendab ma tegelikult südamest loodan, et, et Eesti järsku muutub Euroopa komisjonis. Tähendab nii rasked mõtlejad, nagu nad on ja nii paindumatud ja kui see nüüd kah neid mõistusele ei too, et et noh, Euroopa Liidus, Euroopa komisjonis peab midagi muutuma, siis on see üritus neil ikkagi lootusetu, nii et ma loodan, et nad seda äratuskell ikka kuulsid. Mis teie arvates nüüd edasi juhtub Euroopa liidus? No on vaja selgeks teha, et Euroopa liidul on edasi keskmise šansid praeguses variandis, kui ta taastab oma alus, väärtuse alus, väärtus on number üks inimõigused, need on vaja taastada ja üks väga tähtis inimõigus on õigus moodustada oma rahvusriik. Number kaks on majandusvabadus ja number kolm on kristlik judeokristlik traditsioon Euroopa liidus.

### Response:
Suurbritannia hääletas Euroopa Liidust lahkumise poolt. Pikem uudistesaade kell 9. Suurbritannias hääletati 51,8 protsendiga Euroopa Liidust lahkumise poolt. Lahkumist toetas 16,8 miljonit inimest, ühenduse liikmeks jäämist pooldas 15,7 miljonit inimest. Ehkki Ühendkuningriik tervikuna toetas Euroopa Liidust lahkumist, hääletasid Šotimaa ja Põhja-Iirimaa valijad ühendusse jäämise poolt. * Birminghamis on telefonil kolleeg Kristi Sobak * Šotimaa esimene minister Nicola Sturgeon ütles tulemusi kommenteerides, et Šotimaa näeb enda tulevikku osana Euroopa Liidust. Iirimaa ja Põhja-Iiri partei Sinn Féin on kutsunud Suurbritanniat üles korraldama referendumit Iirimaa ühtsuse üle. Euroskeptilise Briti Iseseisvuspartei juht Nigel Farage nimetas 23. juunit "uueks iseseisvuspäevaks". * Johannes Tralla Londonist * Venemaa on Brexiti suhtes üldjoontes vaikinud, kuid toetaks Suurbritannia lahkumist Euroopa Liidust. Neeme Raud * Milline on aga Eesti reaktsioon referendumi tulemusele? Riigikantselei Euroopa Liidu asjade direktor Klen Jäärats tunnistas Indrek Kiislerile, et ta on pettunud. * Igor Gräzin ütles, et Euroopa Liidu institutsioonide jaoks peaks eilne referndum lõpuks mõjuma äratuskellana.