Jäägrikompanii likvideerimisega sai teoks see, mida aasta tagasi pulla peal ilma verevalamiseta teha polnud võimalik. Aeg näitas, et jäägritele ei saa relvi usaldada, ütles major Gert Johannes. Kert oli ette täiesti veendunud, et mingit vastasseisu tema eilsest otsusest ei teki. Major Gerdi arvates oli asso kommer ainuke, kes jääkraid distsiplineerida suutis. Käskkirja kirjutas major Gerd alla pullapääl jäägrite ja kõigi Eesti kaitseliidu malevapealike juuresolekul. Ma ei pea võimalikuks, et ühes sõjaväestatud üksuses toimuvad joomingud ja ei ole organiseeritud õppetöö. Ja põhiline tegevus on firmadele turvateenistuste osutamine riigirelvadele. Meie kätte sattusid ka terve rida üsna huvitavaid dokumente. Millised me peame veel selekteerima? Ühe tunnistusena on major Gerdil, ajakirjanik Madis Hindi juhuslik sattumine jäägrite juurde hetkel, kui jäägreid kulla peal polnudki ja valve puudus. Selgusetuks jäi, kuidas saab sattuda juhuslikult objektile, mis ei jää üldkäideva tee äärde. Major Kert väitis, et tallegi oli jäägrite juriidiline staatus arusaamatu. Suur osa neist polnud ka kaitseliidu liikmed, sest üksuse viimisel kaitseliidu alluvusse ei saanud jäägrid automaatselt kaitseliitlasteks. Teada pole kaitseliidule ka jäägrite arv. Eile oli kohal kuus jäägrit, nende tegelik arv selgub leitud dokumente uurides. Major Kert eitas sündmuste seost hiljutise arusaamatusega jäägrite ja aktsiaseltsi Tammiskilp vahel. Gert eitas ka vajadust hankida Asso kommertstuprotsessi tarbeks jäägrite konfidentsiaalseid dokumente. Peale madala distsipliini polnud jäägrikompanii likvideerimisel tähtsuseta, et kaitseliit ei pea võimalikuks anda raha jäägrite regulaarüksuse ülalpidamiseks. Eesti riik on kaitseliidule andnud oma eelarvest viis miljonit krooni pluss lisaeelarvest kaks miljonit krooni. Ja Eesti kaitseliidul. Kuigi me oleme raha hulka rohkem küsinud, ei ole võimalust eelarveline finantseerida regulaarüksuse tegevust. Ja kaitseväe juhtkond ei ole nõus võtma seda üksust kaitseväe koosseisu. Jäägrite valvatavad objektid lähevad kaitseliidu malevate valve alla. Ainsa põhjusena, miks aasta tagasi juba laialisaatmisele määratud jäägrikompanii kaitseliidu tiiva alla läks, nimetas major Gert vajadust lahendada jääkrikriis veretult. Laiali ei saa saata seda üksust ilma lahinguta, kes lihtsalt laiali lähe ja relvastatud vastuaku organiseerib. See probleem oli vaja lahendada ilma vereta ja ma tegin seda. Praegu ei pea major Gert jäägrite relvastatud vastuhakku reaalseks. Jäägrid on aga täna teinud avalduse, milles nimetatakse major Gerdi juhitud operatsiooni relvaprovokatsiooniks. Lembit Tõnsi allkirjaga avalduses juhitakse tähelepanu, et distsipliini langus ja relvade kadumine toimus jäägri kompaniis Johannes Gerdi usaldusisikute juhtimise all. Avalduses meenutatakse niinimetatud libajäägreid ehk aktsiaseltsi tammiskilp kriminaalse varjundiga tegusid jäägrite nime all ja peatset Asso kommeri kohtuistungit. Jäägrid ootavad erapooletut seisukohta valitsuse jääkrikriisikomisjonilt, mida juhib Peeter Olesk. Avalduses on öeldud, et jääkrikompanii jätkab rahulikult oma tegevust.
Kaitseliidu ülema major Johannes Kerti kommentaar Jäägriüksuse lõpliku likvideerimise kohta.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Jäägrikompanii likvideerimisega sai teoks see, mida aasta tagasi pulla peal ilma verevalamiseta teha polnud võimalik. Aeg näitas, et jäägritele ei saa relvi usaldada, ütles major Gert Johannes. Kert oli ette täiesti veendunud, et mingit vastasseisu tema eilsest otsusest ei teki. Major Gerdi arvates oli asso kommer ainuke, kes jääkraid distsiplineerida suutis. Käskkirja kirjutas major Gerd alla pullapääl jäägrite ja kõigi Eesti kaitseliidu malevapealike juuresolekul. Ma ei pea võimalikuks, et ühes sõjaväestatud üksuses toimuvad joomingud ja ei ole organiseeritud õppetöö. Ja põhiline tegevus on firmadele turvateenistuste osutamine riigirelvadele. Meie kätte sattusid ka terve rida üsna huvitavaid dokumente. Millised me peame veel selekteerima? Ühe tunnistusena on major Gerdil, ajakirjanik Madis Hindi juhuslik sattumine jäägrite juurde hetkel, kui jäägreid kulla peal polnudki ja valve puudus. Selgusetuks jäi, kuidas saab sattuda juhuslikult objektile, mis ei jää üldkäideva tee äärde. Major Kert väitis, et tallegi oli jäägrite juriidiline staatus arusaamatu. Suur osa neist polnud ka kaitseliidu liikmed, sest üksuse viimisel kaitseliidu alluvusse ei saanud jäägrid automaatselt kaitseliitlasteks. Teada pole kaitseliidule ka jäägrite arv. Eile oli kohal kuus jäägrit, nende tegelik arv selgub leitud dokumente uurides. Major Kert eitas sündmuste seost hiljutise arusaamatusega jäägrite ja aktsiaseltsi Tammiskilp vahel. Gert eitas ka vajadust hankida Asso kommertstuprotsessi tarbeks jäägrite konfidentsiaalseid dokumente. Peale madala distsipliini polnud jäägrikompanii likvideerimisel tähtsuseta, et kaitseliit ei pea võimalikuks anda raha jäägrite regulaarüksuse ülalpidamiseks. Eesti riik on kaitseliidule andnud oma eelarvest viis miljonit krooni pluss lisaeelarvest kaks miljonit krooni. Ja Eesti kaitseliidul. Kuigi me oleme raha hulka rohkem küsinud, ei ole võimalust eelarveline finantseerida regulaarüksuse tegevust. Ja kaitseväe juhtkond ei ole nõus võtma seda üksust kaitseväe koosseisu. Jäägrite valvatavad objektid lähevad kaitseliidu malevate valve alla. Ainsa põhjusena, miks aasta tagasi juba laialisaatmisele määratud jäägrikompanii kaitseliidu tiiva alla läks, nimetas major Gert vajadust lahendada jääkrikriis veretult. Laiali ei saa saata seda üksust ilma lahinguta, kes lihtsalt laiali lähe ja relvastatud vastuaku organiseerib. See probleem oli vaja lahendada ilma vereta ja ma tegin seda. Praegu ei pea major Gert jäägrite relvastatud vastuhakku reaalseks. Jäägrid on aga täna teinud avalduse, milles nimetatakse major Gerdi juhitud operatsiooni relvaprovokatsiooniks. Lembit Tõnsi allkirjaga avalduses juhitakse tähelepanu, et distsipliini langus ja relvade kadumine toimus jäägri kompaniis Johannes Gerdi usaldusisikute juhtimise all. Avalduses meenutatakse niinimetatud libajäägreid ehk aktsiaseltsi tammiskilp kriminaalse varjundiga tegusid jäägrite nime all ja peatset Asso kommeri kohtuistungit. Jäägrid ootavad erapooletut seisukohta valitsuse jääkrikriisikomisjonilt, mida juhib Peeter Olesk. Avalduses on öeldud, et jääkrikompanii jätkab rahulikult oma tegevust.

### Response:
Kaitseliidu ülema major Johannes Kerti kommentaar Jäägriüksuse lõpliku likvideerimise kohta.