Venemaa algatatud sõja ja vastusena kehtestatud sanktsioonide mõju Eesti majandusele ei ole lõpuni teada. Kaubandus ja tööstuskoja peadirektor Mait Palts loetleb neli valdkonda, mida sõda enim mõjutab. Puit metall ka väetised ja loomasööt on, on võib-olla sellised neli kõige suuremat märksõna aga neid kindlasti noh, selliseid väiksemaid artikleid on veel. Palts pakub, et metalli saaks tuua Aasiast, puiduga ei ole aga nii lihtne. Selle nii kaugelt toomine ei tasu ennast ära. Sama mure ees on ka meie naaberriigid, selgitab metsa ja puidutööstuse liidu tegevjuht Hendrik välja. Venemaa päritolu saematerjali on olnud Euroopa turul umbes viis miljonit tihumeetrit. Tõsi ta on, et hetkel võib öelda, et sellega ilmselt on nüüd mõneks ajaks kõik, et ei ole küll teda otseselt sanktsioonide nimekirjas, aga aga keegi ei soovi täna ju ei moraalsetel põhjustel ega ka tegelikult praktiliselt ei ole võimalik Venemaalt puitu enam sisse tuua lihtsalt logistiliste ja makseraskuste tõttu. Välja ütleb, et selle puidu saab asendada, kui kõik Euroopa metsariigid oma raiemahte veidi suurendavad. Eesti on välja sõnul pehme talve tõttu eriti täbaras seisus. Ei tööstustes ega katlamajades sisuliselt ei ole. Ladusid ei ole varusid ja, ja katlamajadel siis ainus alternatiiv on ümber lülitada gaasile, kui nüüd enam piisavas koguses hakkepuitu kätte ei saa Eesti rohelise liikumise juhatuse liige Madis Vasser on mures, et kõige selle ettekäändel tehakse liiga loodusele. Eesti keskkonnaühenduste koda tervikuna vaatab üsna murelikult seda, kuidas erinevad Eesti tööstusliidud praegu üritavad keskkonnateemasid kuidagi laualt maha pühkida, et see on siis puidutoidutööstuses kuni mäetööstus ni välja ja seda siis niisuguse Ukraina sõja varjus või ettekäändel. Vasser ütleb, et praegu on just õige hetk üle minna jätkusuutlikumale tootmisele. Täna meil on hästi intensiivne metsandus sõltub väga suurtest kogustest, puidu varumisest. Alternatiiv, mis näiteks Soomes on väga edukalt juba ennast tõestanud, on püsimetsandus jällegi sellest on räägitud. Aga siiamaani ei ole olnud väga põhjust suurtel ettevõtetel seda võib-olla rakendada.
Euroopa ettevõtjad peavad leidma asenduse Vene importkaupadele. Puidutööstuse puhul tähendaks see tõenäoliselt raiemahtude tõstmist. See paneb keskkonnakaitsjaid muretsema, et sõda loob ettekäände rohe-eesmärgid hüljata.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Venemaa algatatud sõja ja vastusena kehtestatud sanktsioonide mõju Eesti majandusele ei ole lõpuni teada. Kaubandus ja tööstuskoja peadirektor Mait Palts loetleb neli valdkonda, mida sõda enim mõjutab. Puit metall ka väetised ja loomasööt on, on võib-olla sellised neli kõige suuremat märksõna aga neid kindlasti noh, selliseid väiksemaid artikleid on veel. Palts pakub, et metalli saaks tuua Aasiast, puiduga ei ole aga nii lihtne. Selle nii kaugelt toomine ei tasu ennast ära. Sama mure ees on ka meie naaberriigid, selgitab metsa ja puidutööstuse liidu tegevjuht Hendrik välja. Venemaa päritolu saematerjali on olnud Euroopa turul umbes viis miljonit tihumeetrit. Tõsi ta on, et hetkel võib öelda, et sellega ilmselt on nüüd mõneks ajaks kõik, et ei ole küll teda otseselt sanktsioonide nimekirjas, aga aga keegi ei soovi täna ju ei moraalsetel põhjustel ega ka tegelikult praktiliselt ei ole võimalik Venemaalt puitu enam sisse tuua lihtsalt logistiliste ja makseraskuste tõttu. Välja ütleb, et selle puidu saab asendada, kui kõik Euroopa metsariigid oma raiemahte veidi suurendavad. Eesti on välja sõnul pehme talve tõttu eriti täbaras seisus. Ei tööstustes ega katlamajades sisuliselt ei ole. Ladusid ei ole varusid ja, ja katlamajadel siis ainus alternatiiv on ümber lülitada gaasile, kui nüüd enam piisavas koguses hakkepuitu kätte ei saa Eesti rohelise liikumise juhatuse liige Madis Vasser on mures, et kõige selle ettekäändel tehakse liiga loodusele. Eesti keskkonnaühenduste koda tervikuna vaatab üsna murelikult seda, kuidas erinevad Eesti tööstusliidud praegu üritavad keskkonnateemasid kuidagi laualt maha pühkida, et see on siis puidutoidutööstuses kuni mäetööstus ni välja ja seda siis niisuguse Ukraina sõja varjus või ettekäändel. Vasser ütleb, et praegu on just õige hetk üle minna jätkusuutlikumale tootmisele. Täna meil on hästi intensiivne metsandus sõltub väga suurtest kogustest, puidu varumisest. Alternatiiv, mis näiteks Soomes on väga edukalt juba ennast tõestanud, on püsimetsandus jällegi sellest on räägitud. Aga siiamaani ei ole olnud väga põhjust suurtel ettevõtetel seda võib-olla rakendada.

### Response:
Euroopa ettevõtjad peavad leidma asenduse Vene importkaupadele. Puidutööstuse puhul tähendaks see tõenäoliselt raiemahtude tõstmist. See paneb keskkonnakaitsjaid muretsema, et sõda loob ettekäände rohe-eesmärgid hüljata.