Esimene uue riigikogu otsus oli haruldaselt üksmeelne 93 saadikut kohal ja kõik 93 ka selle poolt, et muuta põhiseaduse preambulat ja viia sinna sisse eesti keele säilitamise nõue. Sõna siiski võeti ja kuulame mõnda arvamust. Paul-Eerik Rummo, Reformierakond. Eesti keelel on väga oluline tähtsus Eesti identsuse suhtes. On üldtunnustatud arusaamine, et Eesti ja eestluse Eesti rahvusliku identsuse aluseks tegelikult ongi eesti keel. Eesti keel on üks äärmiselt paindlik keel. Ole ei ole põhjust temast loobuda, mitte üheski mõttes. Ainukene põhjus, miks me võiksime või peaksime temast loobuma, on meie endi loidus ja ükskõiksus selle rikkaliku keele vastu. Aga ma olen kindel, et meil ei ole vaja sellist hoiakut kuidagimoodi ilmutada. Andres Herkel Isamaa ja Res Publica liit Võib-olla me liigagi tihti oleme harjunud võtma keelt mingi etteantusena mis justkui nagunii on olemas, teadvustamata endale seda, et tegelikult oleme me arvukuselt üks kõige väiksemaid rahvaid, kellel on olemas keel, millel on olemas kõik kaasaegse kultuurkeele tunnused, aga see etteantud ei ole jääv, vaid selle hoidmiseks tuleb teha rohkelt tööd, pingutada ja käia ajaga kaasas. Koalitsiooni esindajad kiitsid oma koalitsioonilepingut ja seda, kui palju selles eesti keelele tähelepanu on pühendatud. Sotsiaaldemokraat Mark Soosaar märkis aga, et keelest on nüüd põhiseaduses juttu kultuuriväärtustest, aga mitte. Me oleme veendunud, et nii keele kui kogu rahvuskultuuri reaalseks kaitseks ei piisa põhiseaduse preambulasse üksnes sõna keele lisamisest. Kindlasti on vaja teiste Euroopa riikide eeskujul lisada põhiseaduse se täiendavaid paragrahve kultuuripärandi ning eesti keele kaitsmise ning arendamise dualistliku kohustusega dualistliku selles mõttes, et ilma kahepoolse kohustuseta ehk teisisõnu ilma riigi ja tema kodanike aktiivse osaluse ta ei õnnestu ju kaitsta ei keelt ega kultuuri. Üldiselt oldi ühel meelel selles, et põhiseaduse muutmise mõju sõltub sellest, mida edasi tehakse ja milliseid praktilisi samme ette võetakse. Seda tuletas meelde ka Evelyn Sepp Keskerakonnast. Põhiseadus ei ole pelgalt kirja pandud tahestik, sellel on tähendus. Mida ühesemalt mõistetav, seda kaalukam on see tekstikogum. Eesti keel ei ole samuti pelgalt tähesti, sellel on tähendus, mida ei saa mõõta vaid pelgalt selles keeles rääkijate arvuga. Kui üldse mõõta, siis seda, millest räägitakse ja mida selles keeles öeldakse või õigemini kuidas selles keeles mõeldakse. Keskerakond toetab seda eelnõud, me toetame eesti keele kui eesti kultuuri sisulist kaitsmist ja arendamist. Me soovime, et pärast selle seaduse vastuvõtmist me ka asuks mõtlema rohkem eesti keeles ja et sellest aktsioonist saaks mitte ainult näide Eesti poliitilisest kultuurist vaid see muutuks ka tõepoolest Eesti kultuuri osaks. Nagu öeldud, võeti parlamendi esimene otsus vastu täies üks meeles, loodetavasti on niisamuti ka edaspidi võimalikult paljude eelnõud ga.
Riigikogu muutis põhiseadust, tähtsustades eesti keelt.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Esimene uue riigikogu otsus oli haruldaselt üksmeelne 93 saadikut kohal ja kõik 93 ka selle poolt, et muuta põhiseaduse preambulat ja viia sinna sisse eesti keele säilitamise nõue. Sõna siiski võeti ja kuulame mõnda arvamust. Paul-Eerik Rummo, Reformierakond. Eesti keelel on väga oluline tähtsus Eesti identsuse suhtes. On üldtunnustatud arusaamine, et Eesti ja eestluse Eesti rahvusliku identsuse aluseks tegelikult ongi eesti keel. Eesti keel on üks äärmiselt paindlik keel. Ole ei ole põhjust temast loobuda, mitte üheski mõttes. Ainukene põhjus, miks me võiksime või peaksime temast loobuma, on meie endi loidus ja ükskõiksus selle rikkaliku keele vastu. Aga ma olen kindel, et meil ei ole vaja sellist hoiakut kuidagimoodi ilmutada. Andres Herkel Isamaa ja Res Publica liit Võib-olla me liigagi tihti oleme harjunud võtma keelt mingi etteantusena mis justkui nagunii on olemas, teadvustamata endale seda, et tegelikult oleme me arvukuselt üks kõige väiksemaid rahvaid, kellel on olemas keel, millel on olemas kõik kaasaegse kultuurkeele tunnused, aga see etteantud ei ole jääv, vaid selle hoidmiseks tuleb teha rohkelt tööd, pingutada ja käia ajaga kaasas. Koalitsiooni esindajad kiitsid oma koalitsioonilepingut ja seda, kui palju selles eesti keelele tähelepanu on pühendatud. Sotsiaaldemokraat Mark Soosaar märkis aga, et keelest on nüüd põhiseaduses juttu kultuuriväärtustest, aga mitte. Me oleme veendunud, et nii keele kui kogu rahvuskultuuri reaalseks kaitseks ei piisa põhiseaduse preambulasse üksnes sõna keele lisamisest. Kindlasti on vaja teiste Euroopa riikide eeskujul lisada põhiseaduse se täiendavaid paragrahve kultuuripärandi ning eesti keele kaitsmise ning arendamise dualistliku kohustusega dualistliku selles mõttes, et ilma kahepoolse kohustuseta ehk teisisõnu ilma riigi ja tema kodanike aktiivse osaluse ta ei õnnestu ju kaitsta ei keelt ega kultuuri. Üldiselt oldi ühel meelel selles, et põhiseaduse muutmise mõju sõltub sellest, mida edasi tehakse ja milliseid praktilisi samme ette võetakse. Seda tuletas meelde ka Evelyn Sepp Keskerakonnast. Põhiseadus ei ole pelgalt kirja pandud tahestik, sellel on tähendus. Mida ühesemalt mõistetav, seda kaalukam on see tekstikogum. Eesti keel ei ole samuti pelgalt tähesti, sellel on tähendus, mida ei saa mõõta vaid pelgalt selles keeles rääkijate arvuga. Kui üldse mõõta, siis seda, millest räägitakse ja mida selles keeles öeldakse või õigemini kuidas selles keeles mõeldakse. Keskerakond toetab seda eelnõud, me toetame eesti keele kui eesti kultuuri sisulist kaitsmist ja arendamist. Me soovime, et pärast selle seaduse vastuvõtmist me ka asuks mõtlema rohkem eesti keeles ja et sellest aktsioonist saaks mitte ainult näide Eesti poliitilisest kultuurist vaid see muutuks ka tõepoolest Eesti kultuuri osaks. Nagu öeldud, võeti parlamendi esimene otsus vastu täies üks meeles, loodetavasti on niisamuti ka edaspidi võimalikult paljude eelnõud ga.

### Response:
Riigikogu muutis põhiseadust, tähtsustades eesti keelt.