Kodusünnituste arv püsib Eestis võrdlemisi stabiilsena, moodustades ühe protsendi kõikidest sünnitustest, räägib sünnitoetaja Ann vool kodus sünnitamise juures tuleb arvestada näiteks, et sünnitusega kaasnevad kulud tuleb katta perekonnale. Samuti tuleb teada, et meditsiinilise sünnitõendi saab beebile väljastada vaid vastavat tegevusluba omav tervishoiuteenuse osutaja, kes viibis lapse sünni juures või kelle poole pöörduti vahetult pärast sünni. Vool ütleb, et üldiselt on kodus sünnitajad reeglitest teadlikud. Samas on juhtumeid ka lähiminevikust, kus lapse sünd on jäänud koheselt registreerimata, sest tõendi on välja andnud selleks vastava pädevuse ta tervishoiuteenuse osutaja ilma tõendit. Ta ei saa ka vastsündinu koheselt kõiki teenuseid, mida vajab, jätkab siseministeeriumi rahvastiku kodanikuühiskonna ja perepoliitika asekantsler Raivo Küüt. Inimesed pöörduvad siis näiteks kas perearsti juurde või kuskile teise arsti juurde, kes ei ole selleks litsentseeritud, siis paraku ei saa seda sünni registreerimist juriidiliselt korrektseks lugeda ja me ei saa seda rahvastikuregistrisse lugeda, ega inimene peab seetõttu siis pöörduma kohtu poole, kas see ära teha. Neid juhtumeid iseenesest on aastas üks-kaks juhtumit, aga vaatamata sellele vajab see olukord lahendamist ja korda tegemist. Küüt ütleb, et eelkirjeldatud juhtumid võivad tekkida kahel põhjusel. Esiteks ei pruugi kõik tervishoiuteenuse osutajad ja kodus sünnitajad ikkagi kursis olla, et kodust sünnitusabi võib määruse järgi osutada vaid selleks vastavat pädevust omab ämmaemand. Seesuguseid ämmaemandaid, kellel on luba kodusünnitust vastu võtta, on aga Eestis veel vähe, ütleb vool. Nii et vahel võib ka juhtuda see, et, et võib-olla oleks mõni pere, kes sooviks kodus sünnitada, aga lihtsalt kuna ämmaemandatel on juba nii-öelda graafik täis, siis siis nad ei saa neid võtta. Teise põhjusena nimetab küüt vastavaid regulatsioon, mis tuleks üle vaadata. Kas see on tänases ajastus, kus me praegu oleme, on jätkuvalt kehtiv ja kõige parem regulatsioon? Näiteks arvab vool, et regulatsiooni võiks kaasajastada nii, et need looksid võrdsed tingimused nii kodus kui ka haiglas sünnitajatele. See võiks olla ikkagi selline esmatasandi, kas siis meditsiiniasutus või keegi väga lihtsasti ligipääsetav, kes selle sünnitunnistuse saaks neile väljastada, et see ei peaks olema keerulisem kui nendele, kes sünnitavad sünnitusmajas. Sotsiaalministeeriumist öeldi, et probleemistik meditsiiniliste sünnitõendite väljastamisega kodus sündinud lastele on varasemast teada ja teemat tuleb selles valguses rahulikult siseministeeriumi ja terviseametiga uuesti arutada.
Kodusünnituse populaarsus on püsinud aastate jooksul stabiilsena. Kuid on olukordi, kus perekond peab uuele ilmakodanikule sünnitunnistuse saamiseks kohtusse pöörduma.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kodusünnituste arv püsib Eestis võrdlemisi stabiilsena, moodustades ühe protsendi kõikidest sünnitustest, räägib sünnitoetaja Ann vool kodus sünnitamise juures tuleb arvestada näiteks, et sünnitusega kaasnevad kulud tuleb katta perekonnale. Samuti tuleb teada, et meditsiinilise sünnitõendi saab beebile väljastada vaid vastavat tegevusluba omav tervishoiuteenuse osutaja, kes viibis lapse sünni juures või kelle poole pöörduti vahetult pärast sünni. Vool ütleb, et üldiselt on kodus sünnitajad reeglitest teadlikud. Samas on juhtumeid ka lähiminevikust, kus lapse sünd on jäänud koheselt registreerimata, sest tõendi on välja andnud selleks vastava pädevuse ta tervishoiuteenuse osutaja ilma tõendit. Ta ei saa ka vastsündinu koheselt kõiki teenuseid, mida vajab, jätkab siseministeeriumi rahvastiku kodanikuühiskonna ja perepoliitika asekantsler Raivo Küüt. Inimesed pöörduvad siis näiteks kas perearsti juurde või kuskile teise arsti juurde, kes ei ole selleks litsentseeritud, siis paraku ei saa seda sünni registreerimist juriidiliselt korrektseks lugeda ja me ei saa seda rahvastikuregistrisse lugeda, ega inimene peab seetõttu siis pöörduma kohtu poole, kas see ära teha. Neid juhtumeid iseenesest on aastas üks-kaks juhtumit, aga vaatamata sellele vajab see olukord lahendamist ja korda tegemist. Küüt ütleb, et eelkirjeldatud juhtumid võivad tekkida kahel põhjusel. Esiteks ei pruugi kõik tervishoiuteenuse osutajad ja kodus sünnitajad ikkagi kursis olla, et kodust sünnitusabi võib määruse järgi osutada vaid selleks vastavat pädevust omab ämmaemand. Seesuguseid ämmaemandaid, kellel on luba kodusünnitust vastu võtta, on aga Eestis veel vähe, ütleb vool. Nii et vahel võib ka juhtuda see, et, et võib-olla oleks mõni pere, kes sooviks kodus sünnitada, aga lihtsalt kuna ämmaemandatel on juba nii-öelda graafik täis, siis siis nad ei saa neid võtta. Teise põhjusena nimetab küüt vastavaid regulatsioon, mis tuleks üle vaadata. Kas see on tänases ajastus, kus me praegu oleme, on jätkuvalt kehtiv ja kõige parem regulatsioon? Näiteks arvab vool, et regulatsiooni võiks kaasajastada nii, et need looksid võrdsed tingimused nii kodus kui ka haiglas sünnitajatele. See võiks olla ikkagi selline esmatasandi, kas siis meditsiiniasutus või keegi väga lihtsasti ligipääsetav, kes selle sünnitunnistuse saaks neile väljastada, et see ei peaks olema keerulisem kui nendele, kes sünnitavad sünnitusmajas. Sotsiaalministeeriumist öeldi, et probleemistik meditsiiniliste sünnitõendite väljastamisega kodus sündinud lastele on varasemast teada ja teemat tuleb selles valguses rahulikult siseministeeriumi ja terviseametiga uuesti arutada.

### Response:
Kodusünnituse populaarsus on püsinud aastate jooksul stabiilsena. Kuid on olukordi, kus perekond peab uuele ilmakodanikule sünnitunnistuse saamiseks kohtusse pöörduma.