Välisluurejuhi Mikk Marani sõnul on Vene relvajõud kulutanud Ukraina sõjas ära enamuse oma täppislaskemoonast, mille varude taastamine võtab aastaid. Ka on Venemaal raskusi kaotatud sõdurite asendamisel ja praegu teenivate soldatite moraaliga. Üle riigi värvatakse uusi lepingulisi sõjaväelasi, ent see ei lähe väga libedalt ja ka nende väljaõpe pole piisavalt tasemel. Sellest unelevalt ei suuda Vene relvajõud Ukrainas lähitulevikus suurt läbimurret saavutada, ent samas pole ka märke, et okupeeriv jõud tõmbuks tagasi või plaanis sõjategevust vähendada, jätkab Mikk Marren. Putini eesmärgid on jätkuvalt väga ambitsioonikad, vallutada kindlustada kogu Donbass, see tähendab siis Donetski ja Luganski oblast ning jätta enda kätte ka maismaa ühendus Krimmi a. Putin ei ole loobunud eesmärgist lõigata Ukraina täielikult ära mustast merest ning luua ka siis maismaa ühendus transnistriga. Eelneva tõttu häälestubki Venemaa juhtkond ümber pikaajaliseks konfliktiks Ukrainas ja vastasseisuks läänega. Kurnamissõjale viitab seegi, et Vene relvajõud sihivad ja hävitavad üha enam Ukraina taristut. Praegune olukord ei anna lootust, et sõja suudaks lõpetada läbirääkimised sest kumbki pool pole valmis järeleandmisteks. Selleks, et Venemaa ei saaks sõjaliselt edeneda, vajab Ukraina püsivalt lääne abi. Kokkuvõttes peame nii Eestis kui läänes laiemalt olema valmis selleks, et sõda Ukrainas kestab pikemalt ja selleks, et Ukraina vajab meie toetust ka järgnevate kuude ja, ja ka aastate jooksul. Eesti välisluure peab vähetõenäoliseks, et Venemaa kuulutab välja üldmobilisatsiooni. Muuhulgas tähendaks see senise niinimetatud erioperatsiooni tunnistamist ebaõnnestunuks. Lisaks sellele võib üldmobilisatsioon põhjustada Venemaa ühiskonnas suurt protesti. Venemaa tuumaähvarduse kommenteerides märkis Maran, et see on Venemaa poliitika tavapärane osa ja seda tehes loodetakse lääneriike eemal hoida Ukraina toetamisest, mida võib aga kaasa tuua Soome ja Rootsi liitumine NATO-ga. Tõenäoliselt Venemaa juhtkonnas praegu kaalutakse erinevaid vastutegevusi, on selge, et Venemaa relvajõud järeldavad Soome ja Rootsi liitumisest NATO-ga, et Venemaa peab muutma oma väepaigutust meie piirkonnas ehk siis Lääne sõjaväeringkonnas, see tähendab tõenäoliselt uute üksuste loomist meie piirkonda või siis olemasolevate üksuste tugevdamist ja see tähendab ka täiendava relvastuse paigutamist meie lähipiirkonda.
Välisluureameti peadirektori Mikk Marrani sõnul võib Venemaa juhtkonna käitumisest järeldada, et Kreml valmistub Ukraina-vastase sõja venimiseks.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Välisluurejuhi Mikk Marani sõnul on Vene relvajõud kulutanud Ukraina sõjas ära enamuse oma täppislaskemoonast, mille varude taastamine võtab aastaid. Ka on Venemaal raskusi kaotatud sõdurite asendamisel ja praegu teenivate soldatite moraaliga. Üle riigi värvatakse uusi lepingulisi sõjaväelasi, ent see ei lähe väga libedalt ja ka nende väljaõpe pole piisavalt tasemel. Sellest unelevalt ei suuda Vene relvajõud Ukrainas lähitulevikus suurt läbimurret saavutada, ent samas pole ka märke, et okupeeriv jõud tõmbuks tagasi või plaanis sõjategevust vähendada, jätkab Mikk Marren. Putini eesmärgid on jätkuvalt väga ambitsioonikad, vallutada kindlustada kogu Donbass, see tähendab siis Donetski ja Luganski oblast ning jätta enda kätte ka maismaa ühendus Krimmi a. Putin ei ole loobunud eesmärgist lõigata Ukraina täielikult ära mustast merest ning luua ka siis maismaa ühendus transnistriga. Eelneva tõttu häälestubki Venemaa juhtkond ümber pikaajaliseks konfliktiks Ukrainas ja vastasseisuks läänega. Kurnamissõjale viitab seegi, et Vene relvajõud sihivad ja hävitavad üha enam Ukraina taristut. Praegune olukord ei anna lootust, et sõja suudaks lõpetada läbirääkimised sest kumbki pool pole valmis järeleandmisteks. Selleks, et Venemaa ei saaks sõjaliselt edeneda, vajab Ukraina püsivalt lääne abi. Kokkuvõttes peame nii Eestis kui läänes laiemalt olema valmis selleks, et sõda Ukrainas kestab pikemalt ja selleks, et Ukraina vajab meie toetust ka järgnevate kuude ja, ja ka aastate jooksul. Eesti välisluure peab vähetõenäoliseks, et Venemaa kuulutab välja üldmobilisatsiooni. Muuhulgas tähendaks see senise niinimetatud erioperatsiooni tunnistamist ebaõnnestunuks. Lisaks sellele võib üldmobilisatsioon põhjustada Venemaa ühiskonnas suurt protesti. Venemaa tuumaähvarduse kommenteerides märkis Maran, et see on Venemaa poliitika tavapärane osa ja seda tehes loodetakse lääneriike eemal hoida Ukraina toetamisest, mida võib aga kaasa tuua Soome ja Rootsi liitumine NATO-ga. Tõenäoliselt Venemaa juhtkonnas praegu kaalutakse erinevaid vastutegevusi, on selge, et Venemaa relvajõud järeldavad Soome ja Rootsi liitumisest NATO-ga, et Venemaa peab muutma oma väepaigutust meie piirkonnas ehk siis Lääne sõjaväeringkonnas, see tähendab tõenäoliselt uute üksuste loomist meie piirkonda või siis olemasolevate üksuste tugevdamist ja see tähendab ka täiendava relvastuse paigutamist meie lähipiirkonda.

### Response:
Välisluureameti peadirektori Mikk Marrani sõnul võib Venemaa juhtkonna käitumisest järeldada, et Kreml valmistub Ukraina-vastase sõja venimiseks.