Riigikogu otsustas, et seadust muutmata kujul uuesti vastu ei võeta. Õiguskomisjoni esimees Jaanus Karilaid ütleb, et nüüd viidi sisse nõutud täiendused defineeriti ära. Kriisi infoteenuse mõiste sisse jääb seaduse oluline osa. Vabatahtlikud päästjad saavad sotsiaalsed garantiid. Aga üleeilsed. Lihula sündmused on toonud kaasa debati relva saamise ja omamise tingimustest ja muidugi oli sellest juttu ka täna õiguskomisjonis. Karilaid ütleb, et ega see relvaseadus nii liberaalne ei ole. Küsimus on tõlgendamises. Paragrahv 36 ja paragrahv 43 on piisavalt tugeva seadusandliku baasiga. Miks me siis oleme vastavaid seaduse paragrahve rakendanud niivõrd liberaalselt, sest kui me vaatame, paragrahv 43 on seal lõige kaks prim, mis annab ka väga selge suunise, et kui loa oma aja suhtes esineb põhjendatud kahtlus, et ta võib oma eluviisi või käitumisega ohustada enda või teiste isikute turvalisust, on võimalik ka relvaluba ära võtta, nii et õiguskomisjon on kahtlemata nõus ka relvaseadust karmistama. Me peame siseministeeriumiga tegema siin tihedat koostööd, aga samas on võimalik ka juba vastavate siis juhenditega anda suunis ka tänaseid seadusepügalaid karmimalt rakendada, miks seda tehtud pole? Need küsimused on vastamata, nii et me ootame siin politsei ja piirivalveameti lt ka väga selgeid vastuseid, sest antud isiku käitumine siin, ka lähiminevikus või minevikus on piisavalt aluseks, et see inimene ei oleks tegelikult tohtinud relva lubada. Nii et on võimalik, et selles suunas parandusi seadusesse isegi pole vaja teha. Kui neid kahte paragrahvi, mida ma ette lugesin, piisavalt tõlgendada, nii nagu mina seda andsin praegu ja ütleme, kui seaduse rakendajal on tõlgendamisruum liiga suur ja nad väidavad, et nad ei saa tõlgendada nii konservatiivselt nagu mina praegu ütlesin, siis tuleb seda sõnastust veel täpsustada, aga ma väidan, et tegelikult on võimalus ka tänase seadusandliku paadi pealt käituda palju resoluutsemalt, palju karmimalt ja ja filter teha palju tihedamaks, et ja teine pool muidugi on ka veel see, et, et ka see vaimne kontroll on täna liiga pealiskaudne. Kas on ka vaja siin siis teha vastavaid muudatusi ja eks siin jääb muidugi õhku ka küsimus, et kui inimene on läbinud psühhiaatrilise kontrolli, aga mingi ajahetkel X vaimne eisund halveneb, et kuidas seda fikseerida. Nii et mina isiklikult toetan sellist konservatiivsemat ja karmimat relva relvapoliitikat, eks nüüd on võimalus võib-olla suurem ka selles kokku leppida teiste poliitiliste jõududega.
Kuigi relvaseadust peetakse juba praegu piisavalt karmiks, ei välista RK õiguskomisjoni esimees selle muutmist. Riigikogu õiguskomisjon arutas täna päästeseaduse ja relvaseaduse muutmise seadust. Tegemist oli teistkordse menetlusega, sest president jättis seaduse välja kuulutamata.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Riigikogu otsustas, et seadust muutmata kujul uuesti vastu ei võeta. Õiguskomisjoni esimees Jaanus Karilaid ütleb, et nüüd viidi sisse nõutud täiendused defineeriti ära. Kriisi infoteenuse mõiste sisse jääb seaduse oluline osa. Vabatahtlikud päästjad saavad sotsiaalsed garantiid. Aga üleeilsed. Lihula sündmused on toonud kaasa debati relva saamise ja omamise tingimustest ja muidugi oli sellest juttu ka täna õiguskomisjonis. Karilaid ütleb, et ega see relvaseadus nii liberaalne ei ole. Küsimus on tõlgendamises. Paragrahv 36 ja paragrahv 43 on piisavalt tugeva seadusandliku baasiga. Miks me siis oleme vastavaid seaduse paragrahve rakendanud niivõrd liberaalselt, sest kui me vaatame, paragrahv 43 on seal lõige kaks prim, mis annab ka väga selge suunise, et kui loa oma aja suhtes esineb põhjendatud kahtlus, et ta võib oma eluviisi või käitumisega ohustada enda või teiste isikute turvalisust, on võimalik ka relvaluba ära võtta, nii et õiguskomisjon on kahtlemata nõus ka relvaseadust karmistama. Me peame siseministeeriumiga tegema siin tihedat koostööd, aga samas on võimalik ka juba vastavate siis juhenditega anda suunis ka tänaseid seadusepügalaid karmimalt rakendada, miks seda tehtud pole? Need küsimused on vastamata, nii et me ootame siin politsei ja piirivalveameti lt ka väga selgeid vastuseid, sest antud isiku käitumine siin, ka lähiminevikus või minevikus on piisavalt aluseks, et see inimene ei oleks tegelikult tohtinud relva lubada. Nii et on võimalik, et selles suunas parandusi seadusesse isegi pole vaja teha. Kui neid kahte paragrahvi, mida ma ette lugesin, piisavalt tõlgendada, nii nagu mina seda andsin praegu ja ütleme, kui seaduse rakendajal on tõlgendamisruum liiga suur ja nad väidavad, et nad ei saa tõlgendada nii konservatiivselt nagu mina praegu ütlesin, siis tuleb seda sõnastust veel täpsustada, aga ma väidan, et tegelikult on võimalus ka tänase seadusandliku paadi pealt käituda palju resoluutsemalt, palju karmimalt ja ja filter teha palju tihedamaks, et ja teine pool muidugi on ka veel see, et, et ka see vaimne kontroll on täna liiga pealiskaudne. Kas on ka vaja siin siis teha vastavaid muudatusi ja eks siin jääb muidugi õhku ka küsimus, et kui inimene on läbinud psühhiaatrilise kontrolli, aga mingi ajahetkel X vaimne eisund halveneb, et kuidas seda fikseerida. Nii et mina isiklikult toetan sellist konservatiivsemat ja karmimat relva relvapoliitikat, eks nüüd on võimalus võib-olla suurem ka selles kokku leppida teiste poliitiliste jõududega.

### Response:
Kuigi relvaseadust peetakse juba praegu piisavalt karmiks, ei välista RK õiguskomisjoni esimees selle muutmist. Riigikogu õiguskomisjon arutas täna päästeseaduse ja relvaseaduse muutmise seadust. Tegemist oli teistkordse menetlusega, sest president jättis seaduse välja kuulutamata.