Vaatamata väga aktiivsele põlevkivitöösturite kampaaniale viimase kuu aja jooksul, millega nõuti kaevandustasude külmutamist, kinnitab valitsuse tänane otsus taastumatu maavara kaevandamise tasude tõusu järgneval 10-l aastal sõltuvalt maavara varust kolm kuni kuus protsenti. Suurim ehk kuueprotsendilise tõus on kavandatud ehitusmaavaradele. Põlevkivi kaevandamisel on kavandatud kolm protsenti tõusu aastas. Tänase otsuse näol on tegemist esimese korraga, kui valitsus kinnitab kaevandamisõiguse tasude tõusu 10-ks aastaks ette. Keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannus ütles tänasel valitsuse pressikonverentsil otsuse põhjenduseks, et see annab kindlustunde ettevõtetele, kelle tegevus on seotud taastumatu maavara kaevandamisega. Mida pikemaks ajaks kindlus ette on, seda kindlam on neil kindlasti teha investeeringuotsuseid. Aga teine oluline signaal, mida 10-ks aastaks kaevandamisõiguste tasu määramine kindlasti annab, on see, et, et Eestis on taastumatu maavara kasutamine selline tegevus, mille eest tuleb maksumaksjatele kompenseerida ikkagi õiglast hinda ja ka on valitsuse selge soov näha seda, et taastumatut maavara järjest efektiivsemalt järjest säästlikumalt ja vähem negatiivset jälge maha jätvalt kasutatakse. Hiljuti riigikontrolli avaldatud auditist selgus, et keskkonnatasud ei ole siiani täitnud oma eesmärki ega suunanud ettevõtteid loodusvarasid säästlikumalt kasutama ja pigem on kasutamine suurenenud. Riigikontroll leidis ka, et põlevkivi kaevandamise ja maksustamise süsteem on Eestis ajale jalgu jäänud ja ei arvesta seda, et sektoris on toimunud suur muutus põlevkivi kasutamisel. Riigikontrolör Tarmo Olgo. Paraku täna meie keskkonnatasude süsteem pigem näeb seda, et nii-öelda, et sellest tehakse elektrit, siis me näeme, et lisaks keskkonnatasudele võiks riik maksustada põlevkiviõli tootmist täiendavalt kas õli väärtuse või müügihinnal põhinev siis maavara omaniku tuluga ehk Royaltiga, et seda teevad enamus riike, tegeliku õli etakse. Täna heaks kiidetud määrusega nähakse aga ette võimalus tasusid muuta enne 2000 kahekümnendat aastat, kui on töötatud välja keskkonnatasude uuendatud arvestamise põhimõtted. Keit Pentus-Rosimannus ütles, et hiljemalt 2000 seitsmeteistkümnenda aasta lõpuks plaanitakse välja töötada ressursitasu, mis arvestab toote turuhinda ja riik saaks edaspidi taastumatust maavarast toodetud põlevkiviõli eest õiglasemat hinda. 2000 seitsmeteistkümnenda aasta lõpuks peab see mudel olema ka välja töötatud, nii et teda 2021.-st aastast oleks võimalik rakendada ja see on mudel, mis võtab edaspidi arvesse ka reaalselt turul toimuvaid muudatusi.
Valitsus kinnitas keskkonnatasu määrad riigile kuuluva maavara kaevandamise eest aastateks 2016-2025.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Vaatamata väga aktiivsele põlevkivitöösturite kampaaniale viimase kuu aja jooksul, millega nõuti kaevandustasude külmutamist, kinnitab valitsuse tänane otsus taastumatu maavara kaevandamise tasude tõusu järgneval 10-l aastal sõltuvalt maavara varust kolm kuni kuus protsenti. Suurim ehk kuueprotsendilise tõus on kavandatud ehitusmaavaradele. Põlevkivi kaevandamisel on kavandatud kolm protsenti tõusu aastas. Tänase otsuse näol on tegemist esimese korraga, kui valitsus kinnitab kaevandamisõiguse tasude tõusu 10-ks aastaks ette. Keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannus ütles tänasel valitsuse pressikonverentsil otsuse põhjenduseks, et see annab kindlustunde ettevõtetele, kelle tegevus on seotud taastumatu maavara kaevandamisega. Mida pikemaks ajaks kindlus ette on, seda kindlam on neil kindlasti teha investeeringuotsuseid. Aga teine oluline signaal, mida 10-ks aastaks kaevandamisõiguste tasu määramine kindlasti annab, on see, et, et Eestis on taastumatu maavara kasutamine selline tegevus, mille eest tuleb maksumaksjatele kompenseerida ikkagi õiglast hinda ja ka on valitsuse selge soov näha seda, et taastumatut maavara järjest efektiivsemalt järjest säästlikumalt ja vähem negatiivset jälge maha jätvalt kasutatakse. Hiljuti riigikontrolli avaldatud auditist selgus, et keskkonnatasud ei ole siiani täitnud oma eesmärki ega suunanud ettevõtteid loodusvarasid säästlikumalt kasutama ja pigem on kasutamine suurenenud. Riigikontroll leidis ka, et põlevkivi kaevandamise ja maksustamise süsteem on Eestis ajale jalgu jäänud ja ei arvesta seda, et sektoris on toimunud suur muutus põlevkivi kasutamisel. Riigikontrolör Tarmo Olgo. Paraku täna meie keskkonnatasude süsteem pigem näeb seda, et nii-öelda, et sellest tehakse elektrit, siis me näeme, et lisaks keskkonnatasudele võiks riik maksustada põlevkiviõli tootmist täiendavalt kas õli väärtuse või müügihinnal põhinev siis maavara omaniku tuluga ehk Royaltiga, et seda teevad enamus riike, tegeliku õli etakse. Täna heaks kiidetud määrusega nähakse aga ette võimalus tasusid muuta enne 2000 kahekümnendat aastat, kui on töötatud välja keskkonnatasude uuendatud arvestamise põhimõtted. Keit Pentus-Rosimannus ütles, et hiljemalt 2000 seitsmeteistkümnenda aasta lõpuks plaanitakse välja töötada ressursitasu, mis arvestab toote turuhinda ja riik saaks edaspidi taastumatust maavarast toodetud põlevkiviõli eest õiglasemat hinda. 2000 seitsmeteistkümnenda aasta lõpuks peab see mudel olema ka välja töötatud, nii et teda 2021.-st aastast oleks võimalik rakendada ja see on mudel, mis võtab edaspidi arvesse ka reaalselt turul toimuvaid muudatusi.

### Response:
Valitsus kinnitas keskkonnatasu määrad riigile kuuluva maavara kaevandamise eest aastateks 2016-2025.