Kokkusaamise initsiaatorid olid IRL ja Reformierakond, kusjuures stardiplatvormid on erinevad. Kõige soodsamalt alustab Keskerakond fraktsiooni juht Kadri Simson. Keskerakond on võrreldes teiste fraktsioonidega väga erinevas seisus, meil on olemas kandidaat, keda toetab ka piisav arv riigikogu liikmeid. Ehk et me saame kindlad olla, et augustis riigikogu voorus, Mailis Reps on ametlikult esindatud kandidaat Ühelgi teisel fraktsiooni. Sellist kindlust ei ole. Tõsi, ta on, IRL on esitanud Allar Jõksi, sotsiaaldemokraadid Eiki Nestori EKRE, Mart Helme kandidatuurid kuid need on esialgu sõnad oma vastavalt 14 15 ja seitsme häälega nad kandidaati ametlikult üles seada ei suuda. Reformierakond kõhkleb kolme kandidaadi vahel, vabaerakond on üldse lubanud teha otsuse augustis. Mis muidugi olukorda kergemaks ei muuda. IRLi fraktsiooni juht Priit Sibul. Enne seda, kui kõikidel on nagu konkreetne kandidaat ja selgus, et enne seda on nagu keeruline edasi minna. Aga kuivõrd parlamendi istungite periood lõpeb ära, siis on nagu loogiline, et me korra ümber laua istume ja arutame, kuidas selle teemaga edasi minna, et 29. 30. kokku tulles oleks võimalik mingeid otsuseid teha. Ja Reformierakonna fraktsiooni esimees Urve Tiidus. Täna ei ole mingisugune otsuste langetamise kokkusaamine, et ikkagi kombatakse, kuulatakse maad, kuulatakse ära teiste seisukoht, meie avaldame oma seisukohti, ka neid arusaamasid, et mida presidendikandidaatidelt ikkagi oodatakse. Ikkagi ütleme niisugune töökohtumine, kus me püüame üksteise positsioonidest paremini aru saada. Ülesanne on kahtlemata keeruline, nendib sotsiaaldemokraat Sven Mikser. Võib üsna kindlalt öelda, et kuue erakonna vahel nüüd päris ühismeelt ühise kandidaadi osas ei teki ja, ja kui me vaatame seda üsna kõrget lävendit, mida riigikogus presidendivalimiseks on vaja ületada 68 poolthäält et siis ka see on kindlasti väga, väga suur väljakutse, et kaks olulist erinevust eelmise presidendivalimisega on, on ühelt poolt see, et toona oli ametis olev ja tagasivalimist taotlev president, täna on nii-öelda lahtine mänguväli ja teiseks oli toona ainult neli erakonda parlamendis, et kolme erakonna kokkuleppest juba piisas presidendi valimiseks vajaliku häältearvu saavutamiseks. Niisiis, nagu öeldud, on ülesanne keeruline ja tegelikult usuvad selle saavutamisse vaid vähesed. Aga katse tehakse.
Riigikogu fraktsioonide esindajad kogunevad esimest korda arutama, kas oleks võimalik nimetada riigikogus presidendikandidaat, kes osutuks ka valituks ehk koguks 68 poolhäält.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kokkusaamise initsiaatorid olid IRL ja Reformierakond, kusjuures stardiplatvormid on erinevad. Kõige soodsamalt alustab Keskerakond fraktsiooni juht Kadri Simson. Keskerakond on võrreldes teiste fraktsioonidega väga erinevas seisus, meil on olemas kandidaat, keda toetab ka piisav arv riigikogu liikmeid. Ehk et me saame kindlad olla, et augustis riigikogu voorus, Mailis Reps on ametlikult esindatud kandidaat Ühelgi teisel fraktsiooni. Sellist kindlust ei ole. Tõsi, ta on, IRL on esitanud Allar Jõksi, sotsiaaldemokraadid Eiki Nestori EKRE, Mart Helme kandidatuurid kuid need on esialgu sõnad oma vastavalt 14 15 ja seitsme häälega nad kandidaati ametlikult üles seada ei suuda. Reformierakond kõhkleb kolme kandidaadi vahel, vabaerakond on üldse lubanud teha otsuse augustis. Mis muidugi olukorda kergemaks ei muuda. IRLi fraktsiooni juht Priit Sibul. Enne seda, kui kõikidel on nagu konkreetne kandidaat ja selgus, et enne seda on nagu keeruline edasi minna. Aga kuivõrd parlamendi istungite periood lõpeb ära, siis on nagu loogiline, et me korra ümber laua istume ja arutame, kuidas selle teemaga edasi minna, et 29. 30. kokku tulles oleks võimalik mingeid otsuseid teha. Ja Reformierakonna fraktsiooni esimees Urve Tiidus. Täna ei ole mingisugune otsuste langetamise kokkusaamine, et ikkagi kombatakse, kuulatakse maad, kuulatakse ära teiste seisukoht, meie avaldame oma seisukohti, ka neid arusaamasid, et mida presidendikandidaatidelt ikkagi oodatakse. Ikkagi ütleme niisugune töökohtumine, kus me püüame üksteise positsioonidest paremini aru saada. Ülesanne on kahtlemata keeruline, nendib sotsiaaldemokraat Sven Mikser. Võib üsna kindlalt öelda, et kuue erakonna vahel nüüd päris ühismeelt ühise kandidaadi osas ei teki ja, ja kui me vaatame seda üsna kõrget lävendit, mida riigikogus presidendivalimiseks on vaja ületada 68 poolthäält et siis ka see on kindlasti väga, väga suur väljakutse, et kaks olulist erinevust eelmise presidendivalimisega on, on ühelt poolt see, et toona oli ametis olev ja tagasivalimist taotlev president, täna on nii-öelda lahtine mänguväli ja teiseks oli toona ainult neli erakonda parlamendis, et kolme erakonna kokkuleppest juba piisas presidendi valimiseks vajaliku häältearvu saavutamiseks. Niisiis, nagu öeldud, on ülesanne keeruline ja tegelikult usuvad selle saavutamisse vaid vähesed. Aga katse tehakse.

### Response:
Riigikogu fraktsioonide esindajad kogunevad esimest korda arutama, kas oleks võimalik nimetada riigikogus presidendikandidaat, kes osutuks ka valituks ehk koguks 68 poolhäält.