Välisminister Urmas Paet soovis nimetada ka paari teemat, mis on arutelu käigus esile kerkinud ning kus ministri arvates on esinenud väärarusaamu. Et osad skeptikud on arvanud, et, et Venemaal on hirmsasti seda piirilepingut vaja, sellepärast et saada Euroopa Liidu ja Venemaa vaheline viisavabadus, et noh, see on täiesti vale arvamine, mäletatavasti aastaid tagasi oli ka siis küll Venemaa pool arvamisi, et, et kui piirilepet Eestiga mitte sõlmida, et siis Eesti ei saa NATO-sse, Euroopa liitu sai küll ehk see piirileppe olemasolu ei olnud siis eeltingimus ja täpselt samamoodi ei ole see ka täna kuidagi seotud Euroopa Liidu ja Venemaa vahelise viisadialoogiga piirilepet. Ma väidan, on vaja mõlemale poole ühepalju, vastasel korral nende seniste tulemusteni, ka nendel konsultatsioonidel ei oleks jõutud. See, et Eestil on ka Venemaaga õiguslikult fikseeritud piir see on siiski tulevikku vaadates panustamine tulevikku ja sealhulgas neid samu julgeolekuaspekte ei maksa alahinnata. Ka merepiirist on Urmas Paeti sõnul esitatud mingisuguseid arusaamatuid väiteid. Kuidas Eesti loobub mingitest merealadest. Eesti ja Venemaa vahel pole kunagi varem merepiiri olnud, seega selles merepiirileppes on siis merepiir Eesti ja Venemaa vahel tehtud, nii nagu ette näeb ÜRO mereõiguse konventsioon ehk keskjoonel võrdses kauguses mõlema poole konkreetsetest rannikupunktidest. Nii et jutt sellest, et kuskil kellelegi on midagi loovutatud, noh ei, ei vasta absoluutselt tõele. Eestimaa rohelised nimetavad aga piiriprotsessi kiirustavaks. Eriti oluliseks peetakse Narva jõe hüdroenergia õiglase ressursi jagamist. Erakonna esimees Aleksander Laane. Kuidas jaotatakse näiteks Narva jõel veeressursi kasutamine ja miks sellele küsimusele nagu ei ole mitte mingisuguseid veenvaid vastuseid antud mõttekas oleks allkiri anda siis, kui ka need nii-öelda väiksed kuid olulised küsimused on vähemalt mingisuguses hea tahte protokollis ära fikseeritud. Ning ministri vastus. Piirilepete kriitikud ja küsimuste esitajad muidugi võiksid piirilepete tekstiga tutvuda ennekõike siis nad näeb väga selgelt, kuidas piirijoon Narva jõel, kui need lepped jõustuvad, kulgema hakkab ehk mööda farvaatrit. Lepingu artikkel kaheksa ütleb väga selgelt, et sellelaadsed küsimused lahendatakse eraldi kokkulepet, et, et kui leping jõustub, noh, siis on võimalik hakata ka seda, seda teemat rakendama.
Valitsus kiitis heaks Eesti-Vene piirilepingute eelnõud, millega reguleeritakse Eesti ja Venemaa vahelist riigipiiri ning piiritletakse Narva jõe ja Soome lahe merealad.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Välisminister Urmas Paet soovis nimetada ka paari teemat, mis on arutelu käigus esile kerkinud ning kus ministri arvates on esinenud väärarusaamu. Et osad skeptikud on arvanud, et, et Venemaal on hirmsasti seda piirilepingut vaja, sellepärast et saada Euroopa Liidu ja Venemaa vaheline viisavabadus, et noh, see on täiesti vale arvamine, mäletatavasti aastaid tagasi oli ka siis küll Venemaa pool arvamisi, et, et kui piirilepet Eestiga mitte sõlmida, et siis Eesti ei saa NATO-sse, Euroopa liitu sai küll ehk see piirileppe olemasolu ei olnud siis eeltingimus ja täpselt samamoodi ei ole see ka täna kuidagi seotud Euroopa Liidu ja Venemaa vahelise viisadialoogiga piirilepet. Ma väidan, on vaja mõlemale poole ühepalju, vastasel korral nende seniste tulemusteni, ka nendel konsultatsioonidel ei oleks jõutud. See, et Eestil on ka Venemaaga õiguslikult fikseeritud piir see on siiski tulevikku vaadates panustamine tulevikku ja sealhulgas neid samu julgeolekuaspekte ei maksa alahinnata. Ka merepiirist on Urmas Paeti sõnul esitatud mingisuguseid arusaamatuid väiteid. Kuidas Eesti loobub mingitest merealadest. Eesti ja Venemaa vahel pole kunagi varem merepiiri olnud, seega selles merepiirileppes on siis merepiir Eesti ja Venemaa vahel tehtud, nii nagu ette näeb ÜRO mereõiguse konventsioon ehk keskjoonel võrdses kauguses mõlema poole konkreetsetest rannikupunktidest. Nii et jutt sellest, et kuskil kellelegi on midagi loovutatud, noh ei, ei vasta absoluutselt tõele. Eestimaa rohelised nimetavad aga piiriprotsessi kiirustavaks. Eriti oluliseks peetakse Narva jõe hüdroenergia õiglase ressursi jagamist. Erakonna esimees Aleksander Laane. Kuidas jaotatakse näiteks Narva jõel veeressursi kasutamine ja miks sellele küsimusele nagu ei ole mitte mingisuguseid veenvaid vastuseid antud mõttekas oleks allkiri anda siis, kui ka need nii-öelda väiksed kuid olulised küsimused on vähemalt mingisuguses hea tahte protokollis ära fikseeritud. Ning ministri vastus. Piirilepete kriitikud ja küsimuste esitajad muidugi võiksid piirilepete tekstiga tutvuda ennekõike siis nad näeb väga selgelt, kuidas piirijoon Narva jõel, kui need lepped jõustuvad, kulgema hakkab ehk mööda farvaatrit. Lepingu artikkel kaheksa ütleb väga selgelt, et sellelaadsed küsimused lahendatakse eraldi kokkulepet, et, et kui leping jõustub, noh, siis on võimalik hakata ka seda, seda teemat rakendama.

### Response:
Valitsus kiitis heaks Eesti-Vene piirilepingute eelnõud, millega reguleeritakse Eesti ja Venemaa vahelist riigipiiri ning piiritletakse Narva jõe ja Soome lahe merealad.