Eelmisel nädalal teatas Türgi presidendipalee, et Istanbulis kuldsarve lahe ääres asuv koramuuseum avatakse peagi moslemipalveteks. Endine usuhoone antakse üle Dianetile, kes on Türgi tähtsaim islami institutsioon. Nagu Haja Sofia, on ka see moslemite jaoks oluline mošee, kuid veelgi olulisem ajaloopärandina mõlemad kuuluvad ju UNESCO maailmapärandi nimistusse. Koora ehitasid kuuendal sajandil pütsanased, hiljem otoman. Impeeriumi ajal tegutses see küll mošeena, kuid 1945.-st aastast pärast Türgi vabariigi asutamise muuseumina. Koras asub suurim bütsansiperioodi, mosaiikide ja freskode. Kogu. Sotsiaalmeedia on täis videosid, kus muuseumi sissepääsu juures lookleb järjekord inimestest, kes üritavad need enne üldsusele sulgemist oma silmaga üle vaadata. Siin asuvad frescod ja kunstiteosed kaunistavad lagesid võlve, kupleid, kirikuseinu ja põrandaid. Türgi õigeusu kiriku kogukonna esindajad, sealhulgas Konstantinoopoli patriarh Bartolomeo väljendasid ja Sofia muutmisele ägedat vastuseisu. Samasugune on reaktsioon ka kora ümberehitamise plaanidele. Kultuurilist mitmekesisust ei tohiks kahtluse alla seada eriti nii rikkas kultuuripealinnas nagu Istanbul, ütlevad nad. Kreeka kogukondade esindaja arvab, et Türgi valitsuse tegevus võib riigis elavaid vähemusrahvaid veelgi võõramaks muuta. Üha enam muust rahvusest noori otsib oma tulevikku välismaalt. Kreeka välisminister um nimetas otsust Türgi provokatsiooniks usklike vastu solvates taas julmalt veel ühte maailmapärandit. Nii seisab Kreeka välisministeeriumi avalduses. Kunstiajaloolase Osman Erdeni sõnul kahjustab selline plaan aga Istanbuli ajalugu. Nii Hya, Sofia kui ka korra kirik muudeti muuseumideks, et anda inimestele aimu linna ajaloost kõige laiemas mõttes. Seda ei vaadatud kunagi, kui õppetundi, kuidas lüüa Ottomani impeeriumit või islami, ütles erden. Opositsiooniline HTP partei nimetas kirik muuseumi funktsiooni muutmist. Riigi häbiks on ohverdatud üks mitme kultuurilise identiteedi ja ajaloo sümboleid, säutsuti Twitteris. Selles on opositsioon üks meelel, et koramuuseumi ümberehitamine on poliitiline samm. Tay ärdon ja tema meeskond kaotasid eelmise aasta kohalike omavalitsuste valimiste ajal Istanbulis. Nüüd näivad nad olevat valmis jätma oma jälge linnas uuel viisil.
Hagia Sophia ümberehitamine mošeeks tekitas kriitikat kogu maailmas. Nüüd tahab Türgi sama teha ka Chora muuseumiga, endise Bütsantsi Püha Päästja kirikuga. See on tekitanud ärevust ajaloolaste ja kristlaste seas.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Eelmisel nädalal teatas Türgi presidendipalee, et Istanbulis kuldsarve lahe ääres asuv koramuuseum avatakse peagi moslemipalveteks. Endine usuhoone antakse üle Dianetile, kes on Türgi tähtsaim islami institutsioon. Nagu Haja Sofia, on ka see moslemite jaoks oluline mošee, kuid veelgi olulisem ajaloopärandina mõlemad kuuluvad ju UNESCO maailmapärandi nimistusse. Koora ehitasid kuuendal sajandil pütsanased, hiljem otoman. Impeeriumi ajal tegutses see küll mošeena, kuid 1945.-st aastast pärast Türgi vabariigi asutamise muuseumina. Koras asub suurim bütsansiperioodi, mosaiikide ja freskode. Kogu. Sotsiaalmeedia on täis videosid, kus muuseumi sissepääsu juures lookleb järjekord inimestest, kes üritavad need enne üldsusele sulgemist oma silmaga üle vaadata. Siin asuvad frescod ja kunstiteosed kaunistavad lagesid võlve, kupleid, kirikuseinu ja põrandaid. Türgi õigeusu kiriku kogukonna esindajad, sealhulgas Konstantinoopoli patriarh Bartolomeo väljendasid ja Sofia muutmisele ägedat vastuseisu. Samasugune on reaktsioon ka kora ümberehitamise plaanidele. Kultuurilist mitmekesisust ei tohiks kahtluse alla seada eriti nii rikkas kultuuripealinnas nagu Istanbul, ütlevad nad. Kreeka kogukondade esindaja arvab, et Türgi valitsuse tegevus võib riigis elavaid vähemusrahvaid veelgi võõramaks muuta. Üha enam muust rahvusest noori otsib oma tulevikku välismaalt. Kreeka välisminister um nimetas otsust Türgi provokatsiooniks usklike vastu solvates taas julmalt veel ühte maailmapärandit. Nii seisab Kreeka välisministeeriumi avalduses. Kunstiajaloolase Osman Erdeni sõnul kahjustab selline plaan aga Istanbuli ajalugu. Nii Hya, Sofia kui ka korra kirik muudeti muuseumideks, et anda inimestele aimu linna ajaloost kõige laiemas mõttes. Seda ei vaadatud kunagi, kui õppetundi, kuidas lüüa Ottomani impeeriumit või islami, ütles erden. Opositsiooniline HTP partei nimetas kirik muuseumi funktsiooni muutmist. Riigi häbiks on ohverdatud üks mitme kultuurilise identiteedi ja ajaloo sümboleid, säutsuti Twitteris. Selles on opositsioon üks meelel, et koramuuseumi ümberehitamine on poliitiline samm. Tay ärdon ja tema meeskond kaotasid eelmise aasta kohalike omavalitsuste valimiste ajal Istanbulis. Nüüd näivad nad olevat valmis jätma oma jälge linnas uuel viisil.

### Response:
Hagia Sophia ümberehitamine mošeeks tekitas kriitikat kogu maailmas. Nüüd tahab Türgi sama teha ka Chora muuseumiga, endise Bütsantsi Püha Päästja kirikuga. See on tekitanud ärevust ajaloolaste ja kristlaste seas.