Mullu oli Eestis surmasid sündidest endiselt rohkem ja loomulik iive jäi 1490-ga negatiivseks. Seda võib pidada ootuspäraseks, sest vanemaealiste hulk rahvastikus on suur ja sünnitusealiste inimeste arv väheneb, märkis statistikaamet. Eelmisel aastal suri 15390 Eesti elanikku ning sündis 13900 last ehk üle 400 lapse vähem kui aasta varem. Sisseränne on viimased kolm aastat Eesti rahvaarvu suurendanud. Esialgsetel andmetel saabus mullu Eestisse elama 12240 ja siit lahkus välismaale 7210 inimest. Esialgsete andmetena me ei olegi veel nagu vaadanud seda täpsemalt, kes on sisserännanud, aga peamiselt mõjutab seda positiivset rännet ikkagi just varasematel aastatel just kolmandate riikidest saabunud inimesed. Ja viimased kaks aastat ütleme siis 2017 ja 2018 oli ka Eesti kodanike välisühendus alto positiivne, aga see moodustab kindlasti väiksema hulga kui uued sisserännanud. Tartu Ülikooli linna ja rahvastikugeograafia professor, akadeemik Tiit Tammaru ütles vikerraadio saates uudis pluss täna avaldatud andmeid kommenteerides, et Eesti rahvaarvu kasvamine sisserände tõttu näitab, et meil on toimunud rändepööre nagu Euroopa Liidu vanades ja rikkamates liikmesriikides. Siin on ikkagi ridamisi aastaid juba, kus rände saldo on olnud positiivne, kuigi noh, natukene siin kõikudes huvitav on jah, selle viimase aasta rändeandmeid vaadates see, et sisserändajaid on nüüd natukene küll vähem 2019 olnud kui 2018, aga teiselt poolt me näeme siis seda, et sellist ajutist tööjõudu ja ajutist elanikkonda on juurde tulnud ja teine asi, mis nagu trendina ikkagi väga selgelt tuleb välja viimasest ütleme neljast-viiest aastast on see, et et see väljaränne, mis oli pärast 2009. aasta majanduskriisi suur ikkagi selgelt nagu väheneb Kommenteerides Eesti poliitiliste otsuste mõju rahvaarvule märkis tammaru, et kindlasti on tähtsad sündimust toetavad poliitika meetmed. Loomulik iive on meil küll endiselt negatiivne, aga kui me vaatame sündimus summari korda, näiteks et sündide arvu ühe naise kohta siis me näeme siin isegi väikest tõusu, mis on Euroopa kontekstis üsna ebatavaline, sellepärast et kui me noh, teisi riike vaatame viimase viie aasta sündimusnäitajad ka Põhjamaades siis me näeme pigem suunda allapoole.
Loomulik iive on negatiivne, kuid Eestisse asus eelmisel aastal elama 5030 inimest rohkem kui siit lahkus. Esialgsetel andmetel oli 1. jaanuaril Eesti rahvaarv 1 328 360 ehk 3540 inimese võrra suurem kui aasta tagasi. Elanikkonna kasv jätkus kolmandat aastat järjest sisserände tõttu.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Mullu oli Eestis surmasid sündidest endiselt rohkem ja loomulik iive jäi 1490-ga negatiivseks. Seda võib pidada ootuspäraseks, sest vanemaealiste hulk rahvastikus on suur ja sünnitusealiste inimeste arv väheneb, märkis statistikaamet. Eelmisel aastal suri 15390 Eesti elanikku ning sündis 13900 last ehk üle 400 lapse vähem kui aasta varem. Sisseränne on viimased kolm aastat Eesti rahvaarvu suurendanud. Esialgsetel andmetel saabus mullu Eestisse elama 12240 ja siit lahkus välismaale 7210 inimest. Esialgsete andmetena me ei olegi veel nagu vaadanud seda täpsemalt, kes on sisserännanud, aga peamiselt mõjutab seda positiivset rännet ikkagi just varasematel aastatel just kolmandate riikidest saabunud inimesed. Ja viimased kaks aastat ütleme siis 2017 ja 2018 oli ka Eesti kodanike välisühendus alto positiivne, aga see moodustab kindlasti väiksema hulga kui uued sisserännanud. Tartu Ülikooli linna ja rahvastikugeograafia professor, akadeemik Tiit Tammaru ütles vikerraadio saates uudis pluss täna avaldatud andmeid kommenteerides, et Eesti rahvaarvu kasvamine sisserände tõttu näitab, et meil on toimunud rändepööre nagu Euroopa Liidu vanades ja rikkamates liikmesriikides. Siin on ikkagi ridamisi aastaid juba, kus rände saldo on olnud positiivne, kuigi noh, natukene siin kõikudes huvitav on jah, selle viimase aasta rändeandmeid vaadates see, et sisserändajaid on nüüd natukene küll vähem 2019 olnud kui 2018, aga teiselt poolt me näeme siis seda, et sellist ajutist tööjõudu ja ajutist elanikkonda on juurde tulnud ja teine asi, mis nagu trendina ikkagi väga selgelt tuleb välja viimasest ütleme neljast-viiest aastast on see, et et see väljaränne, mis oli pärast 2009. aasta majanduskriisi suur ikkagi selgelt nagu väheneb Kommenteerides Eesti poliitiliste otsuste mõju rahvaarvule märkis tammaru, et kindlasti on tähtsad sündimust toetavad poliitika meetmed. Loomulik iive on meil küll endiselt negatiivne, aga kui me vaatame sündimus summari korda, näiteks et sündide arvu ühe naise kohta siis me näeme siin isegi väikest tõusu, mis on Euroopa kontekstis üsna ebatavaline, sellepärast et kui me noh, teisi riike vaatame viimase viie aasta sündimusnäitajad ka Põhjamaades siis me näeme pigem suunda allapoole.

### Response:
Loomulik iive on negatiivne, kuid Eestisse asus eelmisel aastal elama 5030 inimest rohkem kui siit lahkus. Esialgsetel andmetel oli 1. jaanuaril Eesti rahvaarv 1 328 360 ehk 3540 inimese võrra suurem kui aasta tagasi. Elanikkonna kasv jätkus kolmandat aastat järjest sisserände tõttu.