Eesti riigi pidupäev algas hümni ja lipueiskamise tseremoonia ga Toompea lossihoovis. Seejärel sai sõna riigikogu esimees Toomas Savi, kes sedakorda oli veidi poeetiline ja tsiteeris mitmel korral Eesti luuletajaid, aga ühendas ka minevikku, hetkepoliitikaga ja hetkevaidlustega. Mõeldes meie riigi ehitajatele aastakümnete kestes südamliku tänuga tahaksin tänasel päeval, et Eesti iseseisvuse ajalugu õpetas meile just nüüd vastutustunnet ja ettenägelikkust. Head sõbrad. Meie teiega teame, mida tähendab sündida sõja ajal ja elada okupatsioonide all. Kuid me teame ka, et vägivalla ja ülekohtu vastu ei saa end kaitsta ükskõiksesega sest vägivald ise ei ole kunagi neutraalne ja inertne. See on meie paljude põlvkondade kogemus, mis annab meile õiguse maailmas ja maailma asjades kaasa rääkida ka siis, kui meist ei taheta aru saada, kuulda, võtta või kuulata. Traditsiooniline kaitsejõudude paraad Vabaduse platsil oli nagu ikka pidulik ja seda oli jälgimas märgatavalt suurem rahvahulk kui mõnelgi varasemal aastal. Võib-olla oli see tingitud tänasest heast ilmast. Kell 10 saabus vabariigi president ja võttis vastu paraadi juhataja raporti. Härra Eesti vabariigi president. Vabariigi 85. aastapäeva paradriivis on maaväe, mereväe, piirivalve, kaitseliidu ja päästeameti üksused. Rivis on neli kompaniit, kuus rühma, lahingutehnika ja kaks orkestrit. Paraadijuhataja viitsiadmiral kõuts. Kaitsejõudude juhataja, viitseadmiral Tarmo kõuts peatus oma kõnes seekord pikemalt Eesti sidemete NATO-ga ja jõupingutustel, mida Eesti on oma kaitsevõime tagamiseks teinud. NATO kutse saamine on kogu eesti rahva saavutus. Kutse saamine on läänemaailma tunnustus eeskujulikult demokraatliku ühiskonna rajanud eesti rahvale. Sellesse saavutusse on andnud oma panuse iga Eesti kodanik. Iga maksumaksja kutse saamine ei ole pelgalt poliitikute, ametnike, ohvitseride ega kaitseväevõit. NATOga ühineb riik ja see on rahva otsus. NATO liikmelisuse saavutamiseks kahe protsendi eraldamine sisemajanduse kogupro on olnud ja on tõsiseks majanduslikuks pingutuseks kogu meie rahvale. Need kaks protsenti on suur raha. Ent selle eraldamine riigikaitsele on eelkõige investeering julgeolekusse, mis muudab meie riigi ja majanduse veelgi stabiilsemaks. Meelitab Eestisse investeeringuid ning pikas perspektiivis parandab niiviisi meie kõigi elujärge.
Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamine.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Eesti riigi pidupäev algas hümni ja lipueiskamise tseremoonia ga Toompea lossihoovis. Seejärel sai sõna riigikogu esimees Toomas Savi, kes sedakorda oli veidi poeetiline ja tsiteeris mitmel korral Eesti luuletajaid, aga ühendas ka minevikku, hetkepoliitikaga ja hetkevaidlustega. Mõeldes meie riigi ehitajatele aastakümnete kestes südamliku tänuga tahaksin tänasel päeval, et Eesti iseseisvuse ajalugu õpetas meile just nüüd vastutustunnet ja ettenägelikkust. Head sõbrad. Meie teiega teame, mida tähendab sündida sõja ajal ja elada okupatsioonide all. Kuid me teame ka, et vägivalla ja ülekohtu vastu ei saa end kaitsta ükskõiksesega sest vägivald ise ei ole kunagi neutraalne ja inertne. See on meie paljude põlvkondade kogemus, mis annab meile õiguse maailmas ja maailma asjades kaasa rääkida ka siis, kui meist ei taheta aru saada, kuulda, võtta või kuulata. Traditsiooniline kaitsejõudude paraad Vabaduse platsil oli nagu ikka pidulik ja seda oli jälgimas märgatavalt suurem rahvahulk kui mõnelgi varasemal aastal. Võib-olla oli see tingitud tänasest heast ilmast. Kell 10 saabus vabariigi president ja võttis vastu paraadi juhataja raporti. Härra Eesti vabariigi president. Vabariigi 85. aastapäeva paradriivis on maaväe, mereväe, piirivalve, kaitseliidu ja päästeameti üksused. Rivis on neli kompaniit, kuus rühma, lahingutehnika ja kaks orkestrit. Paraadijuhataja viitsiadmiral kõuts. Kaitsejõudude juhataja, viitseadmiral Tarmo kõuts peatus oma kõnes seekord pikemalt Eesti sidemete NATO-ga ja jõupingutustel, mida Eesti on oma kaitsevõime tagamiseks teinud. NATO kutse saamine on kogu eesti rahva saavutus. Kutse saamine on läänemaailma tunnustus eeskujulikult demokraatliku ühiskonna rajanud eesti rahvale. Sellesse saavutusse on andnud oma panuse iga Eesti kodanik. Iga maksumaksja kutse saamine ei ole pelgalt poliitikute, ametnike, ohvitseride ega kaitseväevõit. NATOga ühineb riik ja see on rahva otsus. NATO liikmelisuse saavutamiseks kahe protsendi eraldamine sisemajanduse kogupro on olnud ja on tõsiseks majanduslikuks pingutuseks kogu meie rahvale. Need kaks protsenti on suur raha. Ent selle eraldamine riigikaitsele on eelkõige investeering julgeolekusse, mis muudab meie riigi ja majanduse veelgi stabiilsemaks. Meelitab Eestisse investeeringuid ning pikas perspektiivis parandab niiviisi meie kõigi elujärge.

### Response:
Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamine.