Eile teatas EKRE esimees Martin Helme, et erakond saavutas välistudengite asjus olulise kokkulepe. Valitsuskabinet toetas siseministeeriumi ettepanekut piirata kolmandatest riikidest pärit üliõpilaste pererännet. Haridus ja teadusministeerium ütles mitu kuud tagasi, et Eestisse peaks lubama vähemalt üksikvanema alaealised lapsed. Minister Mailis Reps kinnitab, et selle tingimusega ka nõustuti. See pere kaasa võtmine või mittevõtmine on olnud üks selline meie julgeolekuasutuste tähelepanu pööramine, kus on välja toodud, et mõned kogukonnad Eestis on tekkinud mitte üliõpilastelt, vaid siis selliselt laiemat perede me ei räägi siin ainult abikaasast ja lastest, vaid siis see hakkab juba edasi laienema, küll vanavanematele ja tädidele, onudele. Läinud aastal kutsusid 151 välistudengit Eestisse kokku 231 pereliiget. Siseministeeriumi teatel kutsuti pereliikmeid peamiselt Nigeeriast, Bangladeshist, Iraanis, Nepalist ja Indiast. Julgeolekuoht on välja toodud mitte ainult ministrite tasandile, vaid ka ülikoolidele tutvustatud, nii et jah, tõesti, need argumendid on olnud piisavalt tõenduspõhised, et selle muudatusega edasi minna. Samuti nõustusid valitsusliikmed sellega, et lõpetama peaks nende tudengite elamisload, kes ülikoolist välja arvatakse või kes ise koolide pooleli jätavad. Te ei välista muidugi, et kui noor inimene on aktiivne ja leiab siin töökoha või mingitel muudel alustel, jääb siia näiteks lühiajalise töötajana. Siseministeeriumil oli tegelikult palju rohkem ideid, mis kõik läinud aastal tutvustatud seaduseelnõusse kirja pandi. Kõige enam tähelepanu sai mõte piirata kolmandatest riikidest pärit üliõpilaste töötamist. Siseministeerium teatas, et välistudeng ei tohiks töötada rohkem kui 16 tundi nädalas. Mailis Reps kinnitab, et sellega ta valitsuskabinetis ei nõustunud. Need muudatused, mida me siis kolme osapoole vahel tõesti konsensuslikult kokku leppisime, need on nüüd tudengite puhul tõesti ainult need kolm täpsustuspere kaasavõtmine, katkestamine ja erand siis selle alaealise lapse puhul. Valitsuses ei läinud läbi ka siseministeeriumi soov seada Eestis ülikooli lõpetanud ja siin tööle jäävale välismaalasele keskmise palganõue. 16.-ks juuliks peaks siseministeerium koostama uue välismaalaste seaduse muutmise eelnõu ja Riigikokku jõuab see tõenäoliselt sügisel. Nendes osades, kus kokkuleppeid ei ole, siis alati võivad ju koalitsioonipartnerid erinevatel aruteludel tuua oma ettepanekuid või kabinetile tutvustada aga suure tõenäosusega vähemalt esialgu ei ole näha, et sealt oleks konsensuse perendamas.
Valitsus otsustas piirata välistudengitega kaasas käivat pererännet.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Eile teatas EKRE esimees Martin Helme, et erakond saavutas välistudengite asjus olulise kokkulepe. Valitsuskabinet toetas siseministeeriumi ettepanekut piirata kolmandatest riikidest pärit üliõpilaste pererännet. Haridus ja teadusministeerium ütles mitu kuud tagasi, et Eestisse peaks lubama vähemalt üksikvanema alaealised lapsed. Minister Mailis Reps kinnitab, et selle tingimusega ka nõustuti. See pere kaasa võtmine või mittevõtmine on olnud üks selline meie julgeolekuasutuste tähelepanu pööramine, kus on välja toodud, et mõned kogukonnad Eestis on tekkinud mitte üliõpilastelt, vaid siis selliselt laiemat perede me ei räägi siin ainult abikaasast ja lastest, vaid siis see hakkab juba edasi laienema, küll vanavanematele ja tädidele, onudele. Läinud aastal kutsusid 151 välistudengit Eestisse kokku 231 pereliiget. Siseministeeriumi teatel kutsuti pereliikmeid peamiselt Nigeeriast, Bangladeshist, Iraanis, Nepalist ja Indiast. Julgeolekuoht on välja toodud mitte ainult ministrite tasandile, vaid ka ülikoolidele tutvustatud, nii et jah, tõesti, need argumendid on olnud piisavalt tõenduspõhised, et selle muudatusega edasi minna. Samuti nõustusid valitsusliikmed sellega, et lõpetama peaks nende tudengite elamisload, kes ülikoolist välja arvatakse või kes ise koolide pooleli jätavad. Te ei välista muidugi, et kui noor inimene on aktiivne ja leiab siin töökoha või mingitel muudel alustel, jääb siia näiteks lühiajalise töötajana. Siseministeeriumil oli tegelikult palju rohkem ideid, mis kõik läinud aastal tutvustatud seaduseelnõusse kirja pandi. Kõige enam tähelepanu sai mõte piirata kolmandatest riikidest pärit üliõpilaste töötamist. Siseministeerium teatas, et välistudeng ei tohiks töötada rohkem kui 16 tundi nädalas. Mailis Reps kinnitab, et sellega ta valitsuskabinetis ei nõustunud. Need muudatused, mida me siis kolme osapoole vahel tõesti konsensuslikult kokku leppisime, need on nüüd tudengite puhul tõesti ainult need kolm täpsustuspere kaasavõtmine, katkestamine ja erand siis selle alaealise lapse puhul. Valitsuses ei läinud läbi ka siseministeeriumi soov seada Eestis ülikooli lõpetanud ja siin tööle jäävale välismaalasele keskmise palganõue. 16.-ks juuliks peaks siseministeerium koostama uue välismaalaste seaduse muutmise eelnõu ja Riigikokku jõuab see tõenäoliselt sügisel. Nendes osades, kus kokkuleppeid ei ole, siis alati võivad ju koalitsioonipartnerid erinevatel aruteludel tuua oma ettepanekuid või kabinetile tutvustada aga suure tõenäosusega vähemalt esialgu ei ole näha, et sealt oleks konsensuse perendamas.

### Response:
Valitsus otsustas piirata välistudengitega kaasas käivat pererännet.