Alles äsja lõppes Euroopa ülemkogu, kus riigijuhid arutasid just Poola konstitutsioonikohtu otsust, mille kohaselt on Poola seadused Euroopa Liidu alusaktidest tugevamad. Lahendust riigijuhtide tasandil ei tulnud, küll aga rõhutasid kõik, sealhulgas ka Poola peaminister, et õigusriigi põhimõte on fundamentaalne. Charles Michell mainis, et poliitilised dialoogid peavad jätkuma. Poola konstitutsioonikohtu koosseis väärib omaette lugu, kuid juba aasta tagasi langetas kohus otsuse, mis tekitas riigis suure pahameele. Laine raseduse katkestamise õigus võeti neilt naistelt, kellel tuvastatakse väärarenguga loode. Sellega leidis kohus, et lootele peab olema tagatud põhiseaduslik kaitse ellu jääda. Rasedust võib katkestada vaid siis, kui see on ohtlik ema elule või kui rasestuti vägistamise või intsesti järel pahameel, et kohus tungis nii sügavale naiste õiguse se otsustada oma keha üle, oli Poola ühiskonnas suur. Kümned tuhanded tulid tänavatele ja nõudsid otsuse ümbermuutmist. Selle aasta jaanuarist kehtima hakanud otsus avaldab juba mõju. Piirideta abordid on organisatsiooni enda väitel aidanud 34000 poole naist välismaale, et rasedust katkestada. Naiste ja pereplaneerimise Föderatsiooni teatel on kohtuotsus põhjustanud pöördumatut kahju vaestele ja maapiirkonnas elavatele inimestele. Erivalitsusvälised organisatsioonid on hinnanud, et enne selle kehtima hakkamist tegid 80 kuni 200000 Poola naist aastas illegaalse abordi ning praegune 34000 välismaale aidata on vaid jäämäe tipp. Kuid kohtuotsuse järel tekkinud meeleavaldused ja selle mõju noortele naistele ei ole nii samuti läbi uuriv ajakirjandus. Balkan Insit toob välja, et umbes 4000 inimest sattus Poola korrakaitsjate tagakiusamise ohvriks. Artiklis kirjeldavad noored, kuidas politsei neid meeleavaldusel osalemise eest ähvardas, kuidas võimuladviku otsesel juhtimisel proovis prokuratuur eri kohtuastmeis osalejaid karistada trahvi või vangistusega. Naiste streigi liider Marta Lempart ootab aga endiselt kohtuistungi algus päeva. Teda võib oodata kuni kaheksa aastane vangistus demonstratsioonide korraldamise eest. Kas see on demokraatliku õigusriigi põhimõte, millega Poolal probleeme polevat? Nagu kinnitas reedel peaminister Brüsselis.
Aasta on möödas Poola konstitutsioonikohtu otsusest, millega keelati naistel abordiõigus, kui loode on väärarenguga. Kohtu otsusel oli suur mõju nii naistele, kes soovisid käesoleval aastal rasedust katkestada kui ka neile, kes osalesid kümneid tuhandeid inimesi kaasanud protestidel.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Alles äsja lõppes Euroopa ülemkogu, kus riigijuhid arutasid just Poola konstitutsioonikohtu otsust, mille kohaselt on Poola seadused Euroopa Liidu alusaktidest tugevamad. Lahendust riigijuhtide tasandil ei tulnud, küll aga rõhutasid kõik, sealhulgas ka Poola peaminister, et õigusriigi põhimõte on fundamentaalne. Charles Michell mainis, et poliitilised dialoogid peavad jätkuma. Poola konstitutsioonikohtu koosseis väärib omaette lugu, kuid juba aasta tagasi langetas kohus otsuse, mis tekitas riigis suure pahameele. Laine raseduse katkestamise õigus võeti neilt naistelt, kellel tuvastatakse väärarenguga loode. Sellega leidis kohus, et lootele peab olema tagatud põhiseaduslik kaitse ellu jääda. Rasedust võib katkestada vaid siis, kui see on ohtlik ema elule või kui rasestuti vägistamise või intsesti järel pahameel, et kohus tungis nii sügavale naiste õiguse se otsustada oma keha üle, oli Poola ühiskonnas suur. Kümned tuhanded tulid tänavatele ja nõudsid otsuse ümbermuutmist. Selle aasta jaanuarist kehtima hakanud otsus avaldab juba mõju. Piirideta abordid on organisatsiooni enda väitel aidanud 34000 poole naist välismaale, et rasedust katkestada. Naiste ja pereplaneerimise Föderatsiooni teatel on kohtuotsus põhjustanud pöördumatut kahju vaestele ja maapiirkonnas elavatele inimestele. Erivalitsusvälised organisatsioonid on hinnanud, et enne selle kehtima hakkamist tegid 80 kuni 200000 Poola naist aastas illegaalse abordi ning praegune 34000 välismaale aidata on vaid jäämäe tipp. Kuid kohtuotsuse järel tekkinud meeleavaldused ja selle mõju noortele naistele ei ole nii samuti läbi uuriv ajakirjandus. Balkan Insit toob välja, et umbes 4000 inimest sattus Poola korrakaitsjate tagakiusamise ohvriks. Artiklis kirjeldavad noored, kuidas politsei neid meeleavaldusel osalemise eest ähvardas, kuidas võimuladviku otsesel juhtimisel proovis prokuratuur eri kohtuastmeis osalejaid karistada trahvi või vangistusega. Naiste streigi liider Marta Lempart ootab aga endiselt kohtuistungi algus päeva. Teda võib oodata kuni kaheksa aastane vangistus demonstratsioonide korraldamise eest. Kas see on demokraatliku õigusriigi põhimõte, millega Poolal probleeme polevat? Nagu kinnitas reedel peaminister Brüsselis.

### Response:
Aasta on möödas Poola konstitutsioonikohtu otsusest, millega keelati naistel abordiõigus, kui loode on väärarenguga. Kohtu otsusel oli suur mõju nii naistele, kes soovisid käesoleval aastal rasedust katkestada kui ka neile, kes osalesid kümneid tuhandeid inimesi kaasanud protestidel.