Haridus ja teadusministeerium jagab kolme kuni viie päevaste õpilaagrite korraldamiseks toetust kuni 120 eurot osaleja kohta. Ministeeriumi peaspetsialist Mari Tikerpuu seletab, et kuigi laagrid peaksid toetama õppekava eesmärkide täitmist, on esikohal osalejate õpihuvi turgutamine. Ministeeriumis tegelikult ei ole tõesti kedagi, kes arvaks, et praeguse distantsõppe järel minna tuleks kõik lapsed jõuliselt suvel koolipinki suruda. Ja, ja õpimotivatsioon ei ole muidugi ka asi, mida kujundada paari päevaga. Küll aga on võimalik nagu taas tekitada huvi ja võib-olla toetada ka natuke õpirõõmu, kindlasti poole aasta jooksul tekkinud võlgu ka laagritegevused ei kompenseeri. Tikerpuu lisab, et toetust jagatakse pigem neile laagri korraldajatele, kes suudavad kaasata õpilasi, kes on kõige rängemalt distantsõppe tõttu kannatanud. Siin võiks abiks olla õpetajad, kes tunnevad oma õpilasi kõige paremini. Õpetajate Liidu juhatuse esimees Margit Timakov. Et kõik koolid ju täna tegelevad juba sellega ja nad teavad, et mis klassides, millistes ainetes on, on need õpilased, kellel on olnud, kas siis keeruline hakkama saada või siis kelle, kelle õpitulemused on langenud või kelle teadmised täna ei, ei ole sellel tasemel, kus siis selle konkreetse klassi on ju ütleme, lõpetamisel võiksid, võiksid need teadmised olla. Timakov kiidab laagrite ideed, kuid muretse, kas abikäsi ulatatakse kõigile võrdselt. Timakovi sõnul on oluline mõista, et õpilüngad ei ole ületamatult suured ja neid on kõige parem tasa teha järgmise õppeaasta jooksul. Tartu Ülikooli haridus teadlane Margus Pedaste nõustub ja ütleb, et õpilastel on vaja omavahelist suhtlust ja võimalust suvel puhata. Et meil ei ole vaja ainult mõelda sellele, et millised on ainealased eesmärgid vaid ka sellele, millised on inimeste ühiskonnaks kogu kasvamisega seonduvad eesmärgid enesearenguga laiemalt inimeseks, kasvamisega, sotsialiseerumisega, teistega koostöö tegemisega seonduvad eesmärgid. Tartu Kristjan Jaak Petersoni gümnaasiumi direktor Merike Kaste kiidab õpilaagrite mõtet. Kaste sõnul siiski ei pruugi gümnasistidel laagri vastu huvi olla, sest suvel õpilased tihti töötavad. Ka arvab kaste, et kui suvel jääb õpilastel võimalus taastuda, suudetakse sügisest õpilüngat tasa teha. Nii nagu siin ütleme, gümnaasiuminoored ütlevad, et sa ei leia endale isegi sõpra sõbranna, sest ei ole kuskil käia, midagi ei ole teha gümnaasiumiõpilase põhitegevus. Psühholoogilises arengus on suhtlemine, eakaaslastega suhtlemine, iseenda leidmine. Ma arvan seda, et kõige tähtsam sellel suvel siiski on see, et meie maimud saaksid terveks.
Haridusministeerium jagab suvel huvihariduslaagrite korraldamiseks kuus miljonit eurot. Distantsõppega on tekkinud osal õpilastest hariduslüngad. Siiski ei tasu haridus ekspertide sõnul suvel õpilasi suvel koolipinki sundida, pigem on tähtis pingeliset aastast taastumine.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Haridus ja teadusministeerium jagab kolme kuni viie päevaste õpilaagrite korraldamiseks toetust kuni 120 eurot osaleja kohta. Ministeeriumi peaspetsialist Mari Tikerpuu seletab, et kuigi laagrid peaksid toetama õppekava eesmärkide täitmist, on esikohal osalejate õpihuvi turgutamine. Ministeeriumis tegelikult ei ole tõesti kedagi, kes arvaks, et praeguse distantsõppe järel minna tuleks kõik lapsed jõuliselt suvel koolipinki suruda. Ja, ja õpimotivatsioon ei ole muidugi ka asi, mida kujundada paari päevaga. Küll aga on võimalik nagu taas tekitada huvi ja võib-olla toetada ka natuke õpirõõmu, kindlasti poole aasta jooksul tekkinud võlgu ka laagritegevused ei kompenseeri. Tikerpuu lisab, et toetust jagatakse pigem neile laagri korraldajatele, kes suudavad kaasata õpilasi, kes on kõige rängemalt distantsõppe tõttu kannatanud. Siin võiks abiks olla õpetajad, kes tunnevad oma õpilasi kõige paremini. Õpetajate Liidu juhatuse esimees Margit Timakov. Et kõik koolid ju täna tegelevad juba sellega ja nad teavad, et mis klassides, millistes ainetes on, on need õpilased, kellel on olnud, kas siis keeruline hakkama saada või siis kelle, kelle õpitulemused on langenud või kelle teadmised täna ei, ei ole sellel tasemel, kus siis selle konkreetse klassi on ju ütleme, lõpetamisel võiksid, võiksid need teadmised olla. Timakov kiidab laagrite ideed, kuid muretse, kas abikäsi ulatatakse kõigile võrdselt. Timakovi sõnul on oluline mõista, et õpilüngad ei ole ületamatult suured ja neid on kõige parem tasa teha järgmise õppeaasta jooksul. Tartu Ülikooli haridus teadlane Margus Pedaste nõustub ja ütleb, et õpilastel on vaja omavahelist suhtlust ja võimalust suvel puhata. Et meil ei ole vaja ainult mõelda sellele, et millised on ainealased eesmärgid vaid ka sellele, millised on inimeste ühiskonnaks kogu kasvamisega seonduvad eesmärgid enesearenguga laiemalt inimeseks, kasvamisega, sotsialiseerumisega, teistega koostöö tegemisega seonduvad eesmärgid. Tartu Kristjan Jaak Petersoni gümnaasiumi direktor Merike Kaste kiidab õpilaagrite mõtet. Kaste sõnul siiski ei pruugi gümnasistidel laagri vastu huvi olla, sest suvel õpilased tihti töötavad. Ka arvab kaste, et kui suvel jääb õpilastel võimalus taastuda, suudetakse sügisest õpilüngat tasa teha. Nii nagu siin ütleme, gümnaasiuminoored ütlevad, et sa ei leia endale isegi sõpra sõbranna, sest ei ole kuskil käia, midagi ei ole teha gümnaasiumiõpilase põhitegevus. Psühholoogilises arengus on suhtlemine, eakaaslastega suhtlemine, iseenda leidmine. Ma arvan seda, et kõige tähtsam sellel suvel siiski on see, et meie maimud saaksid terveks.

### Response:
Haridusministeerium jagab suvel huvihariduslaagrite korraldamiseks kuus miljonit eurot. Distantsõppega on tekkinud osal õpilastest hariduslüngad. Siiski ei tasu haridus ekspertide sõnul suvel õpilasi suvel koolipinki sundida, pigem on tähtis pingeliset aastast taastumine.