Euroopa Liidu suure kliimapaketi üheks osaks on nii-öelda koormajagamise regulatsioon. Sellega seatakse igale riigile aastani 2030 heitgaaside emissiooni eesmärk. Eelmisel nädalal käis seaduse Euroopa Parlamendi raportöör esika Bolfi välja ettepaneku seada sisse rahalised trahvid riikidele, mis seda ei täida. Seejuures tuleks trahvi maksta iga CO kahe tonni pealt, mis eesmärgist puudu jääb? Me näeme, et kui ei jõuta 2030. aasta eesmärkideni, siis on ka tõelisi probleeme 2050. aasta eesmärgini jõudmisel. Seepärast on hea siduda see sanktsioonidega, aga minu lootus on, et leiame lahenduse ja ei pea riike karistama. Ma loodan, et riigid leiavad lahendusi, et tõesti eesmärkideni jõuda, ütles Bolfied. Arvestades hinnatõusu CO kahe emissiooni turul, ei oleks sellised trahvid liikmesriikides ilmselt ülearu populaarsed. Seega kas ei võiks kliima eesmärkideni jõudmiseks kasutada pigem positiivset motiveerimist? Heitgaaside vähendamisel on väga palju positiivseid külgi, me oleme paljudes riikides näinud häid näiteid, kuidas rohepööre on juba kohal ning panustada uude majandusse Euroopa liidus, sõnas Bolfad. Kuna CO kahe emissioonide arvutused on seotud aastaga 1990, siis Eesti trahvi praeguse seisuga ka ei ähvardas. Sellegipoolest on Eesti konservatiivsed Euroopa parlamendi liikmed ideele vastu. Riho Terras. Trahvimine ei aita, see ainult tekitab pingeid, inimesed lähevad omavahel tülli ja tulemus ei ole ühtne Euroopa, nii et ma arvan, et sellel ei ole mingit mõtet ja tegelikult on oluline, et ka Rootsi moderaadid saavad aru, milline on olukord kas Poolas või Eestis või, või näiteks Leedus, kus on väga CO kahe intensiivne energia tootmine. Jaak Madisson selline karistamise metoodika ei ole kunagi väga edasiviiv. Ainuke asi, mis viib edasi, kui me räägime kliimapoliitikast, on siiski see, kui me lähtume teaduslikest faktidest. Räägime läbi kõik need negatiivsed positiivsed küljed. Joosep Värk, Brüssel.
Euroopa Parlamendi kliimaeesmärkide koormajagamise seaduse raportöör sooviks trahvida riike, mis 2030. aastaks võetud kohustusi ei täida. Eesti konservatiivsed parlamendisaadikud on sellele vastu.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Euroopa Liidu suure kliimapaketi üheks osaks on nii-öelda koormajagamise regulatsioon. Sellega seatakse igale riigile aastani 2030 heitgaaside emissiooni eesmärk. Eelmisel nädalal käis seaduse Euroopa Parlamendi raportöör esika Bolfi välja ettepaneku seada sisse rahalised trahvid riikidele, mis seda ei täida. Seejuures tuleks trahvi maksta iga CO kahe tonni pealt, mis eesmärgist puudu jääb? Me näeme, et kui ei jõuta 2030. aasta eesmärkideni, siis on ka tõelisi probleeme 2050. aasta eesmärgini jõudmisel. Seepärast on hea siduda see sanktsioonidega, aga minu lootus on, et leiame lahenduse ja ei pea riike karistama. Ma loodan, et riigid leiavad lahendusi, et tõesti eesmärkideni jõuda, ütles Bolfied. Arvestades hinnatõusu CO kahe emissiooni turul, ei oleks sellised trahvid liikmesriikides ilmselt ülearu populaarsed. Seega kas ei võiks kliima eesmärkideni jõudmiseks kasutada pigem positiivset motiveerimist? Heitgaaside vähendamisel on väga palju positiivseid külgi, me oleme paljudes riikides näinud häid näiteid, kuidas rohepööre on juba kohal ning panustada uude majandusse Euroopa liidus, sõnas Bolfad. Kuna CO kahe emissioonide arvutused on seotud aastaga 1990, siis Eesti trahvi praeguse seisuga ka ei ähvardas. Sellegipoolest on Eesti konservatiivsed Euroopa parlamendi liikmed ideele vastu. Riho Terras. Trahvimine ei aita, see ainult tekitab pingeid, inimesed lähevad omavahel tülli ja tulemus ei ole ühtne Euroopa, nii et ma arvan, et sellel ei ole mingit mõtet ja tegelikult on oluline, et ka Rootsi moderaadid saavad aru, milline on olukord kas Poolas või Eestis või, või näiteks Leedus, kus on väga CO kahe intensiivne energia tootmine. Jaak Madisson selline karistamise metoodika ei ole kunagi väga edasiviiv. Ainuke asi, mis viib edasi, kui me räägime kliimapoliitikast, on siiski see, kui me lähtume teaduslikest faktidest. Räägime läbi kõik need negatiivsed positiivsed küljed. Joosep Värk, Brüssel.

### Response:
Euroopa Parlamendi kliimaeesmärkide koormajagamise seaduse raportöör sooviks trahvida riike, mis 2030. aastaks võetud kohustusi ei täida. Eesti konservatiivsed parlamendisaadikud on sellele vastu.