Viis G andmeside jaoks on mõeldud tavapärase mobiilsidega võrreldes kõrgemad sagedused, kus raadiolained kuigi kaugele ei levi. See tähendab, et ka viis G saatjate võrk peab olema tihedam. Majandus ja kommunikatsiooniministeerium valmistas ette seaduseelnõu, mis kohustaks nii riiki kui omavalitsusi viis G tugijaamu taluma. Eriti öeldes, kui sideettevõtja soovib mõne riigiasutuse või omavalitsuse ehitise külge tugijaama seada, ei tohiks teda niisama pikalt saata, räägib ministeeriumi sideosakonna juhataja Tõnu Nirk. Eks see eesmärk on soodustada, soodustada, kutsuda üles koostööd, siin on olnud probleeme, ilmselgelt just ei ole jõutud varasemal ajal eelnevate põlvkondade puhul nendes küsimustes tihti üksmeel. Eelnõusse on lisatud ka tingimused, mille alusel võib omavalitsus viis G saatja paigaldamist ikkagi keelata. Linnade ja valdade liidu juht Jan Trei peab omavalitsuse kaalutlusõigust väga oluliseks. Oluline on kindlasti ka selline visuaalse reostuse teema, arhitektuuri küsimused, oluline on, et neid pannakse ka liiga lähedasti, et ühele tänavaotsale näiteks kolm sideettevõtjad soovivad panna oma oma viskevõrke. Viis G saatjast võib keelduda, kui ettevõte soovib panna seda miljööväärtuslikule või muinsuskaitsealale. Keelduda võib ka siis, kui saatja ei sobi ehitisele tehniliselt, kui see ohustab riigi julgeolekut või inimeste elu ja tervist. Tervise küsimusel peatub ka Jan Trei. Meile teadaolevalt ei ole tehtud viis G võrkude sus uuringuid ja selle mõju mõjudes siis nagu nagu tervisele, et me kindlasti soosiks nende viis G juurdepääsu punktide rajamist haridusasutuste lähedusse või haridusasutustesse või vähemasti lasteaedadesse. Tõnu Nirk selgitab, et kui mõne saatja paigaldamine keelatakse tervisekaalutlustel, siis tuleb lähtuda paikapandud normidest. Selles mõttes alused on fikseeritud seaduses, aga need normid, mis on paika pandud nii-öelda siis tervisekaitse kohaselt ka mee ei ole kivisse raiutud, et tegelikult ka need võivad veel muutuda sõltuvalt siis, mida uuringud näitavad. Nirk lisab, et keeldumist ei saa põhjendada ka sellega, et viis G saati on kole. Loomulikult tegemist ei ole mitte suurte mastidega ega antennidega, nii nagu me oleme harjunud nägema ka võib-olla hoonete katustel täna tegemist on selliste väikeste raadiosaate seadmetega, mis paigaldatakse siis näiteks tänavavalgustusposti või ütleme, valgusfoori juurde ja eesmärk on see, et ta oleks peaaegu nähtamatu. Eelnõu järgi peaks uued reeglid kehtima hakkama selle aasta detsembris. Jan Trei. Võib-olla meie liidul on võimalus ka siin parlamendi menetluses eelnõu eelnõu osas veel täiendavalt kaasa rääkida, aga võib-olla me teeme siin oma poolt ka ettepanekud nende keeldumise aluste kataloogi nagu laiendamiseks. Samas usub trei, et omavalitsused meelega visk arengut takistama ei hakka. Ma ise usun, nagu pigem seda, et kohalikud omavalitsused on seda meelt, et oleks tagatud ka kõik kaasaegset IK- võimalused ja võimekused.
Eesti on üle võtmas eurodirektiivi, mis kohustab riiki ja omavalitsusi lubama enda ehitiste külge 5G saatjaid. Linnade ja Valdade Liit tõdeb, et lasteasutuste juures nad saatjate paigaldamist ei soosiks.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Viis G andmeside jaoks on mõeldud tavapärase mobiilsidega võrreldes kõrgemad sagedused, kus raadiolained kuigi kaugele ei levi. See tähendab, et ka viis G saatjate võrk peab olema tihedam. Majandus ja kommunikatsiooniministeerium valmistas ette seaduseelnõu, mis kohustaks nii riiki kui omavalitsusi viis G tugijaamu taluma. Eriti öeldes, kui sideettevõtja soovib mõne riigiasutuse või omavalitsuse ehitise külge tugijaama seada, ei tohiks teda niisama pikalt saata, räägib ministeeriumi sideosakonna juhataja Tõnu Nirk. Eks see eesmärk on soodustada, soodustada, kutsuda üles koostööd, siin on olnud probleeme, ilmselgelt just ei ole jõutud varasemal ajal eelnevate põlvkondade puhul nendes küsimustes tihti üksmeel. Eelnõusse on lisatud ka tingimused, mille alusel võib omavalitsus viis G saatja paigaldamist ikkagi keelata. Linnade ja valdade liidu juht Jan Trei peab omavalitsuse kaalutlusõigust väga oluliseks. Oluline on kindlasti ka selline visuaalse reostuse teema, arhitektuuri küsimused, oluline on, et neid pannakse ka liiga lähedasti, et ühele tänavaotsale näiteks kolm sideettevõtjad soovivad panna oma oma viskevõrke. Viis G saatjast võib keelduda, kui ettevõte soovib panna seda miljööväärtuslikule või muinsuskaitsealale. Keelduda võib ka siis, kui saatja ei sobi ehitisele tehniliselt, kui see ohustab riigi julgeolekut või inimeste elu ja tervist. Tervise küsimusel peatub ka Jan Trei. Meile teadaolevalt ei ole tehtud viis G võrkude sus uuringuid ja selle mõju mõjudes siis nagu nagu tervisele, et me kindlasti soosiks nende viis G juurdepääsu punktide rajamist haridusasutuste lähedusse või haridusasutustesse või vähemasti lasteaedadesse. Tõnu Nirk selgitab, et kui mõne saatja paigaldamine keelatakse tervisekaalutlustel, siis tuleb lähtuda paikapandud normidest. Selles mõttes alused on fikseeritud seaduses, aga need normid, mis on paika pandud nii-öelda siis tervisekaitse kohaselt ka mee ei ole kivisse raiutud, et tegelikult ka need võivad veel muutuda sõltuvalt siis, mida uuringud näitavad. Nirk lisab, et keeldumist ei saa põhjendada ka sellega, et viis G saati on kole. Loomulikult tegemist ei ole mitte suurte mastidega ega antennidega, nii nagu me oleme harjunud nägema ka võib-olla hoonete katustel täna tegemist on selliste väikeste raadiosaate seadmetega, mis paigaldatakse siis näiteks tänavavalgustusposti või ütleme, valgusfoori juurde ja eesmärk on see, et ta oleks peaaegu nähtamatu. Eelnõu järgi peaks uued reeglid kehtima hakkama selle aasta detsembris. Jan Trei. Võib-olla meie liidul on võimalus ka siin parlamendi menetluses eelnõu eelnõu osas veel täiendavalt kaasa rääkida, aga võib-olla me teeme siin oma poolt ka ettepanekud nende keeldumise aluste kataloogi nagu laiendamiseks. Samas usub trei, et omavalitsused meelega visk arengut takistama ei hakka. Ma ise usun, nagu pigem seda, et kohalikud omavalitsused on seda meelt, et oleks tagatud ka kõik kaasaegset IK- võimalused ja võimekused.

### Response:
Eesti on üle võtmas eurodirektiivi, mis kohustab riiki ja omavalitsusi lubama enda ehitiste külge 5G saatjaid. Linnade ja Valdade Liit tõdeb, et lasteasutuste juures nad saatjate paigaldamist ei soosiks.