Aiandusettevõtetel on järjest raskem leida inimesi hooajatöödele saaki koristama. Aiandusliidu hinnangul võiks lahendada mure välistööjõu palkamine, aga selleks tuleks tühistada praegu välismaalastele kehtivad töötasu piirangud, mis pole enam ajakohased ja tuleks asendada miinimumpalga maksmise kohustusega. Sektori esindajate arvates oleks see ainuke võimalus konkurentsis püsimiseks, räägib Eesti suurim maasikakasvataja Valdis Kaskema. Peamine probleem on selles, et meil on antud palganumber ette, mis me oleme kohustatud maksma, aga seda palganumbrit ei saa nagu kohaldada lihttöölisele, kes on lühiajaliselt tööl, et see on ikkagi nagu spetsialisti palk, isegi veel kõrgem kui spetsialisti palk. Sektor ei saa minna arenema, kui tal ei ole võrdseid tingimusi, siis naaberriikidega. Ka maaelukomisjoni esimees Ivari Padar nendib, et praegu kehtivad regulatsioonid jõustati rohkem kui 10 aasta eest, aga vahepeal on aeg edasi läinud. Olukorras, kus siis naaberliikmesriigid kasutavad nende paindlikumaid võimalusi võõrtööjõu ajutiseks sissetoomiseks ja meie siis mingeid skeeme rentimaks siis tööjõudu Poola või Läti firmadelt, et noh, et ei ole mõtet sellist asendustegevust teha, et me peame ise vaatama omad võimalused üle, kuidas oleks siis otse võimalik hooajatöölisi tuua. Padar käib välja ka mõte, et tegelikult võiks kokku viia tööpuuduses idavirulased ja tööjõupuuduses tööpakkujad näiteks korraldada lisatöösoovijatele transporti. Valdis Kaskema sõnul on see mõeldav. Tööjõudu on aga vaja palju ja tulevikus veelgi rohkem. Suurusjärk täna võib-olla on selline 500 600 inimest, aga aga me räägime tulevikus ikkagi mitmest 1000-st ja edasi. See ei ole otsus, et tänaseks on otsused nagu tulevikus, kas me saame minna arenema või ei saa minna arenema või me peame koomale tõmbama tootmist? Ka suvisest taskurahast huvitatud õpilased ei lahenda muret, tõdeb kaskema. Meil algab hooaeg, siis, kui on ikkagi õpilane veel koolis ja aianduses kõik sügistööd, koristustööd, kõik lõpevad ju hilja sügisel, september, oktoober, kui õpilased on juba koolis, et see periood on nagu palju pikem, millest me räägime. Lisaks kehtivad õpilaste palkamisel ranged tingimused, näiteks piirangud tööajas aga mari küpse b ja vajab korjamist iga päev. Maaelukomisjoni esimees Ivari Padar peab lastest tööharjumuse kujundamist siiski väga oluliseks. Ma ei võtagi nagu seda teemat ainult siis sellise nii-öelda majandus vaatevinklist, ma võtan seda asja ka väga selgelt sellise töökasvatuse vaatevinklist ja minu põlvkond on kõik seal esimesest klassist saadik käinud põldudel ja kaks kätt siiamaani otsas ja see, et kohati on see liigselt keeruliseks tehtud, et see ei ole põhjendatud.
Riigikogu maaelukomisjon arutas Aiandusliidu esindajatega tööjõumuresid, mis pärsivad sektori arengut. Aiandusliit soovib praegu välismaalastele kehtivate töötasu piirangute tühistamist, et lahendada nii oma hooajalise tööjõu puuduse mure. Täna arutati teemat maaelukomisjonis.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Aiandusettevõtetel on järjest raskem leida inimesi hooajatöödele saaki koristama. Aiandusliidu hinnangul võiks lahendada mure välistööjõu palkamine, aga selleks tuleks tühistada praegu välismaalastele kehtivad töötasu piirangud, mis pole enam ajakohased ja tuleks asendada miinimumpalga maksmise kohustusega. Sektori esindajate arvates oleks see ainuke võimalus konkurentsis püsimiseks, räägib Eesti suurim maasikakasvataja Valdis Kaskema. Peamine probleem on selles, et meil on antud palganumber ette, mis me oleme kohustatud maksma, aga seda palganumbrit ei saa nagu kohaldada lihttöölisele, kes on lühiajaliselt tööl, et see on ikkagi nagu spetsialisti palk, isegi veel kõrgem kui spetsialisti palk. Sektor ei saa minna arenema, kui tal ei ole võrdseid tingimusi, siis naaberriikidega. Ka maaelukomisjoni esimees Ivari Padar nendib, et praegu kehtivad regulatsioonid jõustati rohkem kui 10 aasta eest, aga vahepeal on aeg edasi läinud. Olukorras, kus siis naaberliikmesriigid kasutavad nende paindlikumaid võimalusi võõrtööjõu ajutiseks sissetoomiseks ja meie siis mingeid skeeme rentimaks siis tööjõudu Poola või Läti firmadelt, et noh, et ei ole mõtet sellist asendustegevust teha, et me peame ise vaatama omad võimalused üle, kuidas oleks siis otse võimalik hooajatöölisi tuua. Padar käib välja ka mõte, et tegelikult võiks kokku viia tööpuuduses idavirulased ja tööjõupuuduses tööpakkujad näiteks korraldada lisatöösoovijatele transporti. Valdis Kaskema sõnul on see mõeldav. Tööjõudu on aga vaja palju ja tulevikus veelgi rohkem. Suurusjärk täna võib-olla on selline 500 600 inimest, aga aga me räägime tulevikus ikkagi mitmest 1000-st ja edasi. See ei ole otsus, et tänaseks on otsused nagu tulevikus, kas me saame minna arenema või ei saa minna arenema või me peame koomale tõmbama tootmist? Ka suvisest taskurahast huvitatud õpilased ei lahenda muret, tõdeb kaskema. Meil algab hooaeg, siis, kui on ikkagi õpilane veel koolis ja aianduses kõik sügistööd, koristustööd, kõik lõpevad ju hilja sügisel, september, oktoober, kui õpilased on juba koolis, et see periood on nagu palju pikem, millest me räägime. Lisaks kehtivad õpilaste palkamisel ranged tingimused, näiteks piirangud tööajas aga mari küpse b ja vajab korjamist iga päev. Maaelukomisjoni esimees Ivari Padar peab lastest tööharjumuse kujundamist siiski väga oluliseks. Ma ei võtagi nagu seda teemat ainult siis sellise nii-öelda majandus vaatevinklist, ma võtan seda asja ka väga selgelt sellise töökasvatuse vaatevinklist ja minu põlvkond on kõik seal esimesest klassist saadik käinud põldudel ja kaks kätt siiamaani otsas ja see, et kohati on see liigselt keeruliseks tehtud, et see ei ole põhjendatud.

### Response:
Riigikogu maaelukomisjon arutas Aiandusliidu esindajatega tööjõumuresid, mis pärsivad sektori arengut. Aiandusliit soovib praegu välismaalastele kehtivate töötasu piirangute tühistamist, et lahendada nii oma hooajalise tööjõu puuduse mure. Täna arutati teemat maaelukomisjonis.