Lähitulevikku on Euroopa komisjon planeerinud kaks suuremat plastikupoliitika muutust. Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht Keit Kasemets. 2021 aasta tegeleb jah hästi konkreetsete toodetega ehk siis tegelikult ühekordsete nõudega ja ühekordsete toodetega nagu kõrred ja vatitikud 2030. Eesmärk on siis see, et 55 protsenti plastist toodetest peaks olema selleks ajaks võimalik kas siis ümber töödelda või taaskasutada. 2021.-st aastast jõustuvad eeskirjad ei puuduta plastpakendeid, nagu näiteks valmistoidukarpe. Eesmärk ei ole kuidagi plastikut ära keelata, vaid suunata just tarbijaid ja ettevõtteid ja ka riike sinnapoole, et plastik, mis kasutatakse, ei satuks lihtsalt jäätmetesse ja reostaks keskkonda. Eesti ringmajandusettevõtete Liidu juht Margit Rüütelmann rääkis, et 2030. aasta eesmärgi nimel peab hakkama tööle juba nüüd. Paraku inimene on ikkagi niivõrd palju laisk, et kui anda viis aastat aega, siis aega on küll, aga ükskord kukub tähtaeg ja siis võib tunduda see sihtarvu täitmine, et kust see nüüd tuli, miks nii palju? Eesti ringmajandusettevõtete Liit tegi ettepaneku nii keskkonnaministeeriumile kui ka riigi keskkonnakomisjonile, et me hakkaks seda sihtmäära täitma nii-öelda järk-järgult. Rimi vastutustundliku ettevõtluse juhi Katrin Patsi sõnul pole praegu toidutööstuses plastikule head alternatiivi ja täiesti ilma selleta ei saa. Miks plastik üldse loodi omal ajal oli ju selleks, et ta tagaks toiduohutust ja pikendaks tema eluiga, ehk siis tegelikult on ta olnud väga suureks abiks toidu raiskamise vähendamisel. Katrin Patsi sõnul on praegu plastpakendite suhtes raske pikaajalisi plaane teha, kuna uusi lahendusi tuleb pea igapäevaselt. Mulle tundub, et pakenditööstuses on praegu selline ajajärk nagu 90.-te algus Eesti majanduses, kus uusi innovatiivseid lahendusi tuleb praegu hästi palju. Margit Rüütelmann rääkis, et praegu turul olevad plastnõude alternatiivid on kõik nii erinevad, et ühtemoodi kõiki käidelda ei saa. Rüütelmanni sõnul pole biolagunevad ega komposteeritavad nõud kindlasti see ainus alternatiiv, mille poole pöörduda. Vaatame, võib-olla ikkagi kõigepealt nende nõude puhul, mis on traditsioonilised, mida me oleme siiani kasutanud, mida on võimalik pesta ja uuesti kasutada.
2021. aastast keelatakse muuhulgas ühekordsed plastnõud. 2030. aastaks peab 55 protsenti plastpakenditest jõudma ümbertöötlemisse. Alternatiivid ja lahendused on olemas, kuid mitte veel piisavalt head.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Lähitulevikku on Euroopa komisjon planeerinud kaks suuremat plastikupoliitika muutust. Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht Keit Kasemets. 2021 aasta tegeleb jah hästi konkreetsete toodetega ehk siis tegelikult ühekordsete nõudega ja ühekordsete toodetega nagu kõrred ja vatitikud 2030. Eesmärk on siis see, et 55 protsenti plastist toodetest peaks olema selleks ajaks võimalik kas siis ümber töödelda või taaskasutada. 2021.-st aastast jõustuvad eeskirjad ei puuduta plastpakendeid, nagu näiteks valmistoidukarpe. Eesmärk ei ole kuidagi plastikut ära keelata, vaid suunata just tarbijaid ja ettevõtteid ja ka riike sinnapoole, et plastik, mis kasutatakse, ei satuks lihtsalt jäätmetesse ja reostaks keskkonda. Eesti ringmajandusettevõtete Liidu juht Margit Rüütelmann rääkis, et 2030. aasta eesmärgi nimel peab hakkama tööle juba nüüd. Paraku inimene on ikkagi niivõrd palju laisk, et kui anda viis aastat aega, siis aega on küll, aga ükskord kukub tähtaeg ja siis võib tunduda see sihtarvu täitmine, et kust see nüüd tuli, miks nii palju? Eesti ringmajandusettevõtete Liit tegi ettepaneku nii keskkonnaministeeriumile kui ka riigi keskkonnakomisjonile, et me hakkaks seda sihtmäära täitma nii-öelda järk-järgult. Rimi vastutustundliku ettevõtluse juhi Katrin Patsi sõnul pole praegu toidutööstuses plastikule head alternatiivi ja täiesti ilma selleta ei saa. Miks plastik üldse loodi omal ajal oli ju selleks, et ta tagaks toiduohutust ja pikendaks tema eluiga, ehk siis tegelikult on ta olnud väga suureks abiks toidu raiskamise vähendamisel. Katrin Patsi sõnul on praegu plastpakendite suhtes raske pikaajalisi plaane teha, kuna uusi lahendusi tuleb pea igapäevaselt. Mulle tundub, et pakenditööstuses on praegu selline ajajärk nagu 90.-te algus Eesti majanduses, kus uusi innovatiivseid lahendusi tuleb praegu hästi palju. Margit Rüütelmann rääkis, et praegu turul olevad plastnõude alternatiivid on kõik nii erinevad, et ühtemoodi kõiki käidelda ei saa. Rüütelmanni sõnul pole biolagunevad ega komposteeritavad nõud kindlasti see ainus alternatiiv, mille poole pöörduda. Vaatame, võib-olla ikkagi kõigepealt nende nõude puhul, mis on traditsioonilised, mida me oleme siiani kasutanud, mida on võimalik pesta ja uuesti kasutada.

### Response:
2021. aastast keelatakse muuhulgas ühekordsed plastnõud. 2030. aastaks peab 55 protsenti plastpakenditest jõudma ümbertöötlemisse. Alternatiivid ja lahendused on olemas, kuid mitte veel piisavalt head.