Tartu linnavolikogu esimees Tõnis Lukas selgitab, et Tartus plaanitakse eestikeelsele haridusele üle minna etapiliselt. Tuleval õppeaastal ehk sügisest keskendutakse esimesele, neljandale ja seitsmendale klassile. Kui õpilased jõuavad järgmisse klassi, liigub nendega kaasa ka suurem eesti keele osakaal. Õppekeelena. Üleminek lõpebki 2025. aasta kevadel, kus kõik õpilased põhikooli astmes õpivad vähemalt 75 protsendi ulatuses eesti keeles. Ja selle eelduseks on, et õpetajad peavad valdama keelt Cüks tasemel ja eesmärk on, et selle põhikooli lõpuks kõik õpilased omandavad eesti keele B-2 tasemel. Lukas ütleb, et Isamaa sooviks sama lahendust laiendada kogu riigile. Aga riigis muidugi on vaja ettevalmistustööd ehk õpetajate värbamist, õppematerjali ettevalmistus, seda asja teha kauem, nii et tõenäoliselt ei saa alustada sellest sügisest kohe. Võib-olla paari aasta pärast, aga üleminek võiks olla täitsa nähtavas perspektiivis praegusest hetkest võrreldes viie aastaga tehtud. Suurim takistus on õpetajate leidmine, ütleb Tartu Aleksander Puškini kooli direktor Alina Brasilene. Lihtsalt ei ole jah, konkurss on välja kuulutatud, et ma, ma ei ütle, et me üldse ei leidnud, aga noh nagu valida ei ole, et lihtsalt see inimene, kes tuli, see ongi võetud tööle. Kui veel Tartu koolid suure vaevaga õpetajad leiavad, siis Narvas võib see osutuda oluliselt raskemaks. Haridusminister mi üld ja kutsehariduse keelepoliitika valdkonna juht Ingar Tubolazov ütleb, et tegelikult seati riigile juba sügisel valminud tegevuskavas samad eesmärgid. Küll aastaks 2035. Mingid numbrid kindlasti seal enam sellisel kujul paika ei pea. Aga noh, tol korral me vaatasime seal pikka plaani, selline suurusjärk 250 miljonit eurot. Veel on puudus õppematerjalidest taas Brasilene. Õppekava eeldab, et põhikooli lõpetaja sooritab eksam B 1 tasemel kõik õpikud, töövihiku taseme tööd ja nii edasi on töö töötatud välja niimoodi, et tagaks B ühe. Aga tegelikult meil ju peab olema B-kaks ja järelikult iga õpetaja iseseisvalt peab kõik need materjali koostata. See on väga raske töö. Ehk kui erakonnad tõenäoliselt suudavad eesmärgiks nõustuda, on vaja veel otsustada ajakava ning leida rahastus õpetajate värbamiseks ning õppematerjalide loomiseks.
Tartus sügisel sündinud Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja Isamaa koalitsioon juba plaanib nelja aastaga linnas üle minna eestikeelsele haridusele.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Tartu linnavolikogu esimees Tõnis Lukas selgitab, et Tartus plaanitakse eestikeelsele haridusele üle minna etapiliselt. Tuleval õppeaastal ehk sügisest keskendutakse esimesele, neljandale ja seitsmendale klassile. Kui õpilased jõuavad järgmisse klassi, liigub nendega kaasa ka suurem eesti keele osakaal. Õppekeelena. Üleminek lõpebki 2025. aasta kevadel, kus kõik õpilased põhikooli astmes õpivad vähemalt 75 protsendi ulatuses eesti keeles. Ja selle eelduseks on, et õpetajad peavad valdama keelt Cüks tasemel ja eesmärk on, et selle põhikooli lõpuks kõik õpilased omandavad eesti keele B-2 tasemel. Lukas ütleb, et Isamaa sooviks sama lahendust laiendada kogu riigile. Aga riigis muidugi on vaja ettevalmistustööd ehk õpetajate värbamist, õppematerjali ettevalmistus, seda asja teha kauem, nii et tõenäoliselt ei saa alustada sellest sügisest kohe. Võib-olla paari aasta pärast, aga üleminek võiks olla täitsa nähtavas perspektiivis praegusest hetkest võrreldes viie aastaga tehtud. Suurim takistus on õpetajate leidmine, ütleb Tartu Aleksander Puškini kooli direktor Alina Brasilene. Lihtsalt ei ole jah, konkurss on välja kuulutatud, et ma, ma ei ütle, et me üldse ei leidnud, aga noh nagu valida ei ole, et lihtsalt see inimene, kes tuli, see ongi võetud tööle. Kui veel Tartu koolid suure vaevaga õpetajad leiavad, siis Narvas võib see osutuda oluliselt raskemaks. Haridusminister mi üld ja kutsehariduse keelepoliitika valdkonna juht Ingar Tubolazov ütleb, et tegelikult seati riigile juba sügisel valminud tegevuskavas samad eesmärgid. Küll aastaks 2035. Mingid numbrid kindlasti seal enam sellisel kujul paika ei pea. Aga noh, tol korral me vaatasime seal pikka plaani, selline suurusjärk 250 miljonit eurot. Veel on puudus õppematerjalidest taas Brasilene. Õppekava eeldab, et põhikooli lõpetaja sooritab eksam B 1 tasemel kõik õpikud, töövihiku taseme tööd ja nii edasi on töö töötatud välja niimoodi, et tagaks B ühe. Aga tegelikult meil ju peab olema B-kaks ja järelikult iga õpetaja iseseisvalt peab kõik need materjali koostata. See on väga raske töö. Ehk kui erakonnad tõenäoliselt suudavad eesmärgiks nõustuda, on vaja veel otsustada ajakava ning leida rahastus õpetajate värbamiseks ning õppematerjalide loomiseks.

### Response:
Tartus sügisel sündinud Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja Isamaa koalitsioon juba plaanib nelja aastaga linnas üle minna eestikeelsele haridusele.