Riigikogu liige Toomas Kivimägi oli majanduskomisjonis, mille juhtimisel võeti vastu seadus, millega lubati kasutada mobiilseid kiiruskaameraid. Kivimägi ütleb, et seaduse poolt hääletamisel oli saanud ta kinnituse, et kaamera märgistamine on kohustuslik. Kui ma oleks teadnud seda, et, et seda ei tule sinna paigaldada, siis sellisel juhul on arusaadav eesmärk on raha koguda ja sellisel juhul ma ei oleks selle eelnõu poolt hääletanud, nii et ma arvan, et see on isegi hetkel kõige olulisem argument, sellepärast et, et ma arvan, et mina ei ole ainus, kes sarnaselt mõttes sarnaselt ka oma valikut tehes kas eelnõu poolt hääletada või mitte. Et ilmselgelt on siin praegu parlamenti hanitatud, viisakalt öeldes Seaduse kolmandal lugemisel viitas ka justiitsministeerium murele, et kui kaamera ees ei ole märki, võib kiiruseületajal tekkida õigus trahvi vaidlustada. Liiklus. Jurist Indrek Sirk ütleb, et vastu võetud ja praegu kehtiv seadus selleks siiski alust ei anna. Liiklus järelevalves siin e-riigis ei ole kehtestatud nõuet, et riik peaks hoiatama liiklejat ette, ükskõik, kas see liiklusjärelevalve käib siis läbi mehitatud politsei, et on kusagil politseipatrull või politseinik on see automaatne kiiruskaamera, mis seisab postis või, või on ta mobiilne kiiruskaamera sellest liiklejat ette hoiatama ei pea. On ka eriarvamusel juriste ja ka üks juhtum praegu kohtus, kus just nii trahvi üritatakse vaidlustada. Siseministeeriumi korrakaitsepoliitika osakonna juhataja Henry Timberg ei näe vajadust märke kohustuslikuks muuta. Timberg ütleb, et kui valdavalt on kaamerad ikkagi tähistatud, kaotas kohustusliku korraga politsei paindlikkust. Paigaldatakse ka peamiselt ikkagist eesmärgil, et, et see kaamera koos selle märgiga on ikkagi kordades mõjusam kui see kaamera ilma märgita ja seda on ka erinevad nagu välismeelsed uuringud tegelikult, nagu tõestanud, et, et politsei neid märke hetkel ikkagi nagu kasutab ja, ja siis valib vastav nagu mahaema, kus on kõige mõistlikum seda panna. Kas neid märke peab kasutama, siis ei, seaduses hetkel ühtegi sätet ei ole, mis kohustab seda märki kasutama. Riigikogu liige Igor Kravtsenko on teemaga pöördunud õiguskantsleri poole. Ka Toomas Kivimägi tahab suuremat selgust. Mina kavatsen pöörduda majandus-kommunikatsiooniministri poole, mina teen täiesti sellise ametliku viisaka kirja, onju ja, ja palun tema seisukohta, kuna ütleme, see on nagu praegu kõige lihtsam lahendus, selle nii-öelda ebakõla nagu lahendamiseks mina oma arusaamist mööda, see ei eelda nüüd seadusemuudatuse, et parlament ei ole vaja tulla selleks, et nii-öelda see osutusmärgi kohustuslikkus, nagu sätestada, et minu hinnangul on see ministri pädevus, kui ministri pädevuse ole piisav, siis on see vabariigi valitseja pädevus, aga igal juhul ei pea seda parlament tegema.
Siseministeeriumi sõnul ei anna hoiatusmärgi puudumine kiirusekaamera ees alust trahvi vaidlustada.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Riigikogu liige Toomas Kivimägi oli majanduskomisjonis, mille juhtimisel võeti vastu seadus, millega lubati kasutada mobiilseid kiiruskaameraid. Kivimägi ütleb, et seaduse poolt hääletamisel oli saanud ta kinnituse, et kaamera märgistamine on kohustuslik. Kui ma oleks teadnud seda, et, et seda ei tule sinna paigaldada, siis sellisel juhul on arusaadav eesmärk on raha koguda ja sellisel juhul ma ei oleks selle eelnõu poolt hääletanud, nii et ma arvan, et see on isegi hetkel kõige olulisem argument, sellepärast et, et ma arvan, et mina ei ole ainus, kes sarnaselt mõttes sarnaselt ka oma valikut tehes kas eelnõu poolt hääletada või mitte. Et ilmselgelt on siin praegu parlamenti hanitatud, viisakalt öeldes Seaduse kolmandal lugemisel viitas ka justiitsministeerium murele, et kui kaamera ees ei ole märki, võib kiiruseületajal tekkida õigus trahvi vaidlustada. Liiklus. Jurist Indrek Sirk ütleb, et vastu võetud ja praegu kehtiv seadus selleks siiski alust ei anna. Liiklus järelevalves siin e-riigis ei ole kehtestatud nõuet, et riik peaks hoiatama liiklejat ette, ükskõik, kas see liiklusjärelevalve käib siis läbi mehitatud politsei, et on kusagil politseipatrull või politseinik on see automaatne kiiruskaamera, mis seisab postis või, või on ta mobiilne kiiruskaamera sellest liiklejat ette hoiatama ei pea. On ka eriarvamusel juriste ja ka üks juhtum praegu kohtus, kus just nii trahvi üritatakse vaidlustada. Siseministeeriumi korrakaitsepoliitika osakonna juhataja Henry Timberg ei näe vajadust märke kohustuslikuks muuta. Timberg ütleb, et kui valdavalt on kaamerad ikkagi tähistatud, kaotas kohustusliku korraga politsei paindlikkust. Paigaldatakse ka peamiselt ikkagist eesmärgil, et, et see kaamera koos selle märgiga on ikkagi kordades mõjusam kui see kaamera ilma märgita ja seda on ka erinevad nagu välismeelsed uuringud tegelikult, nagu tõestanud, et, et politsei neid märke hetkel ikkagi nagu kasutab ja, ja siis valib vastav nagu mahaema, kus on kõige mõistlikum seda panna. Kas neid märke peab kasutama, siis ei, seaduses hetkel ühtegi sätet ei ole, mis kohustab seda märki kasutama. Riigikogu liige Igor Kravtsenko on teemaga pöördunud õiguskantsleri poole. Ka Toomas Kivimägi tahab suuremat selgust. Mina kavatsen pöörduda majandus-kommunikatsiooniministri poole, mina teen täiesti sellise ametliku viisaka kirja, onju ja, ja palun tema seisukohta, kuna ütleme, see on nagu praegu kõige lihtsam lahendus, selle nii-öelda ebakõla nagu lahendamiseks mina oma arusaamist mööda, see ei eelda nüüd seadusemuudatuse, et parlament ei ole vaja tulla selleks, et nii-öelda see osutusmärgi kohustuslikkus, nagu sätestada, et minu hinnangul on see ministri pädevus, kui ministri pädevuse ole piisav, siis on see vabariigi valitseja pädevus, aga igal juhul ei pea seda parlament tegema.

### Response:
Siseministeeriumi sõnul ei anna hoiatusmärgi puudumine kiirusekaamera ees alust trahvi vaidlustada.