Tööpuudus on suur, pensionid on väikesed. Aga rikkust, mida ümber jagada, on ikka veel vähevõitu. Ma teeksin siia juurde kaks märkust. Esiteks Meil puudub avameelne kahekõne valitsuse ja kodaniku vahel. Miks asjad nii on, nagu nad on? Inimene tahab teada, inimene tahab kaasa mõelda, inimene tahab kaasa rääkida. See on riigi usaldusväärsuse ja muidugi võrdsete võimaluste küsimus. Õigusriigis on dialoog kodanikuga iga valitsuse otsene kohustus. Ja iga kodaniku otsene õigus. Ning teine märkus. Parlamentaarne riik tugineb tugevatele erakondadele, erakonnal on omad programmid, teisisõnu omad põhimõtted, kuidas teostada õigust haridusele. Õigus tööle, õigus sotsiaalabile ja paljudele muudele õigustele, mida garanteerib Eesti põhiseaduse teine peatükk. Tahaksin jälgida ühe või teise või kolmanda Eesti erakonna seisukohtade kujunemist näiteks hariduspoliitikas või sotsiaalpoliitikas. Või kas või Eesti raudteevõrgu tulevikus. Tahaksin kuulda põhimõtteid ja erinevatest põhimõtetest sünteesitud lahendust. Ma jälgin Fürniki kanalil ülepäeviti saksa parlamendiistungeid. Nad naeravad koos. Kujutlege ometi, nii koalitsioon kui opositsioon. Meil naerdakse teineteise üle, see on poliitilise kultuurituse märk. Siia ritta kuulub ka riigikogu liikme pildi ülespanek ja selle pildi pihta tulistamine. Jutt on mõistagi Keskerakonna esimeest Edgar Savisaarest endisest maavanemast Robert Lepiksonist ja peaminister Mart Laarist. Tule taevas appi. Paugutamine põhimõtete asemel. Ma ei tea, kas Keskerakonna juht Edgar Savisaar on peaminister Mart Laari vabaduse vastu võtnud. Eile, kui andsin Kadrioru kunstimuuseumis ordenid Eesti iseseisvuse kandjatele, see tähendab meie riigitegelastele teadlaste töölistele kunstiinimestele. Istus Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare ja peaminister Mart Laari vahel vabadusvõitleja Eduard Leetna kes kodumaast ja kodust oli sunnitud lahus olema 31 aastat. Mulle üllatuseks võttis ta lõbus sõna. Ja ma lasin ta liigutavad sõnad täna hommikul lindilt maha kirjutada, sest mulle tundub, et nad kuuluvad kogu eesti rahvale. Härra Leetna ütles järgmist. Ma istusin koos Mart Laari ja Edgar Savisaarega ja ma tahaksin, et me rahvas oskaks valida õige tee, et omavahelised lahkhelid kustuksid ja et me võiksime teha nii nagu Arkaadia riigis. Nad oskasid elada nii, et neil ei olnud tülisid ega vaenu üksteise vahel. Ma tänan Eestit kõigi oma kaaslaste nimel kellest mina olen ainukesena ellu jäetud. See on tsitaadi lõpp. Võitja tunnus on suuremeelsus ja suuremeelsus avaldub valmisolekus andestada. Eestlased on võitnud. Täna võisime jälle imetleda oma lippu ja laulda oma hümni, mille eest nii paljud on pidanud oma verd valama. Me võime andestada süüdlastele, kuid mitte süsteemile. Mees ei ela viha. Meis elab õigus ja armastus, kuid unustada tähendab teist korda korrata minevikku. Ja seda me ei tee mitte iialgi. Me usume Eestisse. Ja Eesti usub meisse. Head vabariigi aastapäeva, daamid ja alad.
Katkend president Lennart Meri kõnest Estonia kontserdisaalis.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Tööpuudus on suur, pensionid on väikesed. Aga rikkust, mida ümber jagada, on ikka veel vähevõitu. Ma teeksin siia juurde kaks märkust. Esiteks Meil puudub avameelne kahekõne valitsuse ja kodaniku vahel. Miks asjad nii on, nagu nad on? Inimene tahab teada, inimene tahab kaasa mõelda, inimene tahab kaasa rääkida. See on riigi usaldusväärsuse ja muidugi võrdsete võimaluste küsimus. Õigusriigis on dialoog kodanikuga iga valitsuse otsene kohustus. Ja iga kodaniku otsene õigus. Ning teine märkus. Parlamentaarne riik tugineb tugevatele erakondadele, erakonnal on omad programmid, teisisõnu omad põhimõtted, kuidas teostada õigust haridusele. Õigus tööle, õigus sotsiaalabile ja paljudele muudele õigustele, mida garanteerib Eesti põhiseaduse teine peatükk. Tahaksin jälgida ühe või teise või kolmanda Eesti erakonna seisukohtade kujunemist näiteks hariduspoliitikas või sotsiaalpoliitikas. Või kas või Eesti raudteevõrgu tulevikus. Tahaksin kuulda põhimõtteid ja erinevatest põhimõtetest sünteesitud lahendust. Ma jälgin Fürniki kanalil ülepäeviti saksa parlamendiistungeid. Nad naeravad koos. Kujutlege ometi, nii koalitsioon kui opositsioon. Meil naerdakse teineteise üle, see on poliitilise kultuurituse märk. Siia ritta kuulub ka riigikogu liikme pildi ülespanek ja selle pildi pihta tulistamine. Jutt on mõistagi Keskerakonna esimeest Edgar Savisaarest endisest maavanemast Robert Lepiksonist ja peaminister Mart Laarist. Tule taevas appi. Paugutamine põhimõtete asemel. Ma ei tea, kas Keskerakonna juht Edgar Savisaar on peaminister Mart Laari vabaduse vastu võtnud. Eile, kui andsin Kadrioru kunstimuuseumis ordenid Eesti iseseisvuse kandjatele, see tähendab meie riigitegelastele teadlaste töölistele kunstiinimestele. Istus Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare ja peaminister Mart Laari vahel vabadusvõitleja Eduard Leetna kes kodumaast ja kodust oli sunnitud lahus olema 31 aastat. Mulle üllatuseks võttis ta lõbus sõna. Ja ma lasin ta liigutavad sõnad täna hommikul lindilt maha kirjutada, sest mulle tundub, et nad kuuluvad kogu eesti rahvale. Härra Leetna ütles järgmist. Ma istusin koos Mart Laari ja Edgar Savisaarega ja ma tahaksin, et me rahvas oskaks valida õige tee, et omavahelised lahkhelid kustuksid ja et me võiksime teha nii nagu Arkaadia riigis. Nad oskasid elada nii, et neil ei olnud tülisid ega vaenu üksteise vahel. Ma tänan Eestit kõigi oma kaaslaste nimel kellest mina olen ainukesena ellu jäetud. See on tsitaadi lõpp. Võitja tunnus on suuremeelsus ja suuremeelsus avaldub valmisolekus andestada. Eestlased on võitnud. Täna võisime jälle imetleda oma lippu ja laulda oma hümni, mille eest nii paljud on pidanud oma verd valama. Me võime andestada süüdlastele, kuid mitte süsteemile. Mees ei ela viha. Meis elab õigus ja armastus, kuid unustada tähendab teist korda korrata minevikku. Ja seda me ei tee mitte iialgi. Me usume Eestisse. Ja Eesti usub meisse. Head vabariigi aastapäeva, daamid ja alad.

### Response:
Katkend president Lennart Meri kõnest Estonia kontserdisaalis.