Eelmisel aastal läbi viidud uuringus leidsid kolme ülikooli teadlased, et veokitele kehtiva 44 tonnise täismassi piirangu tõttu on ümarmaterjali vedu Eestis ebaefektiivne. Mõistlik on vedada rohkem korraga ja arendada Eesti maanteede infrastruktuuri. Maanteeameti sõnul takistab seda aga teede ja sildade tehniline seisukord. Hooldusremondist ei piisa. Ott Otsmann metsa ja puidutööstuse liidust. Meil on niivõrd nõrku kohti nagu osad sillad, näiteks et ja noh, meie lähenemine siin on olnud see, et nendel kohtadel saaks piirata ka eraldi ja juba tegelikult seda ka praegu tehakse osadel sildadel on, ma ei tea, lubatud 20 tonni näiteks Tartu ülikool uuris seda majandusliku efektiivsuse poolt iga kaup tegelikult, kus nüüd see kauba erikaal on piisav selleks, et ta mahub autosse ära, aga et ta siis on juba nii palju, teeb selle kogu auto raskeks, et puista materjalid, liiv, kruus, killustik, vedelikud piimkütust, annaks ta efekti. Autoettevõtete Liidu ettepanek on tõsta lubatud massiveokitele telgede lisamise arvel liidu juht Villem Tori. Kasutustihedus, selle tee tihedus kulutab seda asfalti ja mida väiksemaks see kasutustihedus sellel maanteel jääb, seda rohkem see tee ka säilib. Ja nüüd see täismass tuleb jagada ära maanteele, läbi telgede läbi rataste. Teljekoormuse piirang on kusagil 10 tonni. Võtame see 44 tonni, jagame ära. Telgede vahel on 7,3 tonni. Kui me nüüd jagame ära 60 tonni, saame kaheksa ja pool tonni. Ettevõtjate hinnangul lükkab ka majandusministeerium võimalikke lahendusi edasi, öeldes, et riigi, maanteede ja sildade võrgu tugevdamine, 60 tonniste veokite liikluses võib maksma minna kuni kaks miljardit eurot. Ott Otsmann ja Villem Tori. Ega siis, kui ehitatakse uut silda, siin ei ole mingit küsimust, kas see on 44 tonni või 60 tonni või 90 tonni, et siin niisugused asjad on, üledimensioneeritud. Silla peal on autod, üksteise taga seisavad ja nende kandevõim on siis peab olema välja kannatama selle 325 tonni. Sellist võimalust reaalses elus ei ole olemas. Ühe ühe soovituse andis uuring veel, et sildadel saab piirata ka raskemate veoste kiirust näiteks 80 kilomeetrit tunnis, et see nagu vähendas sildadele mõjuvat dünaamilist koormust. Me peame jõudma nii kaugele, et vedajad hakkavad tegema investeeringud kaasaegsesse tehnikasse ja kui need suured investeeringud tehakse, siis peab olema ka võimalus nende investeeringute tagasiteenimisel. Ei saa nüüd öelda, et meil sellele üldse ei mõeldakse, mõeldakse ikka, et ainukene, mis meile nagu tundub, on see, et, et neid eesmärke ei, ei sätita nagu. Nagu liiga täpselt transport on üks osa tervest majandusest ja toetab majanduse arengut. Ants Varblane Eesti erametsaliidust rõhutas, et kõik praegu autotranspordile tehtavad liigsed kulud nuheldakse metsaomanikele. Meie peame selle tegelikult kinni maksma. See puidu hind, mida me turult saame, on seda võrra väiksem.
Eestis käib vaidlus raskeveokite massipiirangu teemadel.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Eelmisel aastal läbi viidud uuringus leidsid kolme ülikooli teadlased, et veokitele kehtiva 44 tonnise täismassi piirangu tõttu on ümarmaterjali vedu Eestis ebaefektiivne. Mõistlik on vedada rohkem korraga ja arendada Eesti maanteede infrastruktuuri. Maanteeameti sõnul takistab seda aga teede ja sildade tehniline seisukord. Hooldusremondist ei piisa. Ott Otsmann metsa ja puidutööstuse liidust. Meil on niivõrd nõrku kohti nagu osad sillad, näiteks et ja noh, meie lähenemine siin on olnud see, et nendel kohtadel saaks piirata ka eraldi ja juba tegelikult seda ka praegu tehakse osadel sildadel on, ma ei tea, lubatud 20 tonni näiteks Tartu ülikool uuris seda majandusliku efektiivsuse poolt iga kaup tegelikult, kus nüüd see kauba erikaal on piisav selleks, et ta mahub autosse ära, aga et ta siis on juba nii palju, teeb selle kogu auto raskeks, et puista materjalid, liiv, kruus, killustik, vedelikud piimkütust, annaks ta efekti. Autoettevõtete Liidu ettepanek on tõsta lubatud massiveokitele telgede lisamise arvel liidu juht Villem Tori. Kasutustihedus, selle tee tihedus kulutab seda asfalti ja mida väiksemaks see kasutustihedus sellel maanteel jääb, seda rohkem see tee ka säilib. Ja nüüd see täismass tuleb jagada ära maanteele, läbi telgede läbi rataste. Teljekoormuse piirang on kusagil 10 tonni. Võtame see 44 tonni, jagame ära. Telgede vahel on 7,3 tonni. Kui me nüüd jagame ära 60 tonni, saame kaheksa ja pool tonni. Ettevõtjate hinnangul lükkab ka majandusministeerium võimalikke lahendusi edasi, öeldes, et riigi, maanteede ja sildade võrgu tugevdamine, 60 tonniste veokite liikluses võib maksma minna kuni kaks miljardit eurot. Ott Otsmann ja Villem Tori. Ega siis, kui ehitatakse uut silda, siin ei ole mingit küsimust, kas see on 44 tonni või 60 tonni või 90 tonni, et siin niisugused asjad on, üledimensioneeritud. Silla peal on autod, üksteise taga seisavad ja nende kandevõim on siis peab olema välja kannatama selle 325 tonni. Sellist võimalust reaalses elus ei ole olemas. Ühe ühe soovituse andis uuring veel, et sildadel saab piirata ka raskemate veoste kiirust näiteks 80 kilomeetrit tunnis, et see nagu vähendas sildadele mõjuvat dünaamilist koormust. Me peame jõudma nii kaugele, et vedajad hakkavad tegema investeeringud kaasaegsesse tehnikasse ja kui need suured investeeringud tehakse, siis peab olema ka võimalus nende investeeringute tagasiteenimisel. Ei saa nüüd öelda, et meil sellele üldse ei mõeldakse, mõeldakse ikka, et ainukene, mis meile nagu tundub, on see, et, et neid eesmärke ei, ei sätita nagu. Nagu liiga täpselt transport on üks osa tervest majandusest ja toetab majanduse arengut. Ants Varblane Eesti erametsaliidust rõhutas, et kõik praegu autotranspordile tehtavad liigsed kulud nuheldakse metsaomanikele. Meie peame selle tegelikult kinni maksma. See puidu hind, mida me turult saame, on seda võrra väiksem.

### Response:
Eestis käib vaidlus raskeveokite massipiirangu teemadel.