Tark mees taskus, ütleb, et igas raamatus peab olema vähemalt üks jutt, millest üldse aru ei saa. Siis õpid. Nii, kirjutab mets aabitsa tekstide koostaja Juhani pütsep raamatu sissejuhatuses ja kutsub nii väikest kui suurt lugejat kaasa just seesugust ühte juttu raamatust avastama. Pütsepp räägib, et raamat on üles ehitatud tähestikulises järjekorras, nii et iga tähe all. On kaks metsaga seonduvat mõistet. Mõni sõna on lastele tuttavam ja mõni võõram, et ma katsusingi leida tasakaalu sellist, et, et seletada mingeid põhilisi mõisteid nagu näiteks elurikkus või ka siis mõnda võõrsõna, et mis asi on forvarder või droon või? Nii näiteks kirjutab Pütsep raamatus, mis on kasvukoha tüüp või noorendik või siis selgitab, et Forward on kokkuveotraktor, mis metsas kraana abil endale ise koorma peale tõstab jaksates vedada viiteteist tonni palke. Üks elevant muuseas kaalub poole vähem. Samuti viitab Pütsepp oma tekstides, et metsas võib kohata ka kahjureid või võõrliike ning et metsast ei tule üksnes marjad ja seened, vaid näiteks ka tualettpaber. Püütsepp ütleb, et seesugust raamatut on vaja kasvõi seepärast, et lapses metsa vastu huvi äratada. Aga ka meelde tuletada, kui võimas on ümbritsev loodus ja kui väike selle keskel tegelikult inimene. Kui laps arvuti taga neid klahve liigutab, nagu paljud ju peavad tegema küllalt suure aja, siis tal võib tekkida tunne, et tema ongi nüüd paari arvuti klõksuga on kogu maailma isand ja kõik allub talle kogu kogu sfäär taevas, maa ja, ja põrgu allu alluvad talle. Aga kui ta jõuab metsa, et siis kõik see pudeneb laiali kuidagi ja siis ta saab aru, et kus ta on tegelikult selles ruumis taeva ja maa ja, ja kosmose suhtes, et metsas viibimine endast kõrgemate olendite keskel viibimine paneb nagu sind ennast paika või häälestab. Kalastel ja noortel endal on aabitsa valmimises panus. Nii näiteks on Pütsep paabitsa tekste katsetanud oma noorema tütre peal. Raamatu illustraator selgitati välja aga konkursi kaudu jätkab raamatu koordineerija Eneli Põldveer. Kõigepealt me tegime kunstikoolis sellise väikese konkursi ja lasime portfoolioid saata noortel illustraatoritel ja sealt valisime mõned välja ja lõpuks jäi sõelale Virgile Soosaar ja tema kaunid joonistused illustreerivadki meie aabitsat. Metsaabits raamatupoodidesse müüki ei tule, vaid jagatakse koostajate poolt erinevatesse lasteaedade se algkoolidesse raamatukogudesse ja ka näiteks loodus majadesse.
Metsahariduse sajanda juubeliaasta tähistamiseks on Maaülikooli teadlased koostöös Keskkonnainvesteeringute Keskuse ja Metsahoiu Sihtasutusega välja andnud Eesti esimese metsa-aabitsa, mis eelkõige suunatud lastele. Autor ja tema abilised on kirjutanud tähestiku järjekorras tähtsamad metsa põhimõisted lugudesse nii, et väikeses ja suures lugejas peaks lugemise järel vastuse saama küsimus – mis see mets siis ikkagi on.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Tark mees taskus, ütleb, et igas raamatus peab olema vähemalt üks jutt, millest üldse aru ei saa. Siis õpid. Nii, kirjutab mets aabitsa tekstide koostaja Juhani pütsep raamatu sissejuhatuses ja kutsub nii väikest kui suurt lugejat kaasa just seesugust ühte juttu raamatust avastama. Pütsepp räägib, et raamat on üles ehitatud tähestikulises järjekorras, nii et iga tähe all. On kaks metsaga seonduvat mõistet. Mõni sõna on lastele tuttavam ja mõni võõram, et ma katsusingi leida tasakaalu sellist, et, et seletada mingeid põhilisi mõisteid nagu näiteks elurikkus või ka siis mõnda võõrsõna, et mis asi on forvarder või droon või? Nii näiteks kirjutab Pütsep raamatus, mis on kasvukoha tüüp või noorendik või siis selgitab, et Forward on kokkuveotraktor, mis metsas kraana abil endale ise koorma peale tõstab jaksates vedada viiteteist tonni palke. Üks elevant muuseas kaalub poole vähem. Samuti viitab Pütsepp oma tekstides, et metsas võib kohata ka kahjureid või võõrliike ning et metsast ei tule üksnes marjad ja seened, vaid näiteks ka tualettpaber. Püütsepp ütleb, et seesugust raamatut on vaja kasvõi seepärast, et lapses metsa vastu huvi äratada. Aga ka meelde tuletada, kui võimas on ümbritsev loodus ja kui väike selle keskel tegelikult inimene. Kui laps arvuti taga neid klahve liigutab, nagu paljud ju peavad tegema küllalt suure aja, siis tal võib tekkida tunne, et tema ongi nüüd paari arvuti klõksuga on kogu maailma isand ja kõik allub talle kogu kogu sfäär taevas, maa ja, ja põrgu allu alluvad talle. Aga kui ta jõuab metsa, et siis kõik see pudeneb laiali kuidagi ja siis ta saab aru, et kus ta on tegelikult selles ruumis taeva ja maa ja, ja kosmose suhtes, et metsas viibimine endast kõrgemate olendite keskel viibimine paneb nagu sind ennast paika või häälestab. Kalastel ja noortel endal on aabitsa valmimises panus. Nii näiteks on Pütsep paabitsa tekste katsetanud oma noorema tütre peal. Raamatu illustraator selgitati välja aga konkursi kaudu jätkab raamatu koordineerija Eneli Põldveer. Kõigepealt me tegime kunstikoolis sellise väikese konkursi ja lasime portfoolioid saata noortel illustraatoritel ja sealt valisime mõned välja ja lõpuks jäi sõelale Virgile Soosaar ja tema kaunid joonistused illustreerivadki meie aabitsat. Metsaabits raamatupoodidesse müüki ei tule, vaid jagatakse koostajate poolt erinevatesse lasteaedade se algkoolidesse raamatukogudesse ja ka näiteks loodus majadesse.

### Response:
Metsahariduse sajanda juubeliaasta tähistamiseks on Maaülikooli teadlased koostöös Keskkonnainvesteeringute Keskuse ja Metsahoiu Sihtasutusega välja andnud Eesti esimese metsa-aabitsa, mis eelkõige suunatud lastele. Autor ja tema abilised on kirjutanud tähestiku järjekorras tähtsamad metsa põhimõisted lugudesse nii, et väikeses ja suures lugejas peaks lugemise järel vastuse saama küsimus – mis see mets siis ikkagi on.