Eesti kultuuriloolane ja kriitik Aivar Kull saab Tartu Ülikooli ajakirjandussotsioloogia dotsendi Ragne kõuts Klemmi sõnul preemia järjepideva, mitmekesise ja põneva rahvaharimise, töö, kirjanduse tutvustamise ja suurepärases vormis suure hulga kuulajateni viimise eest. Aivar Kull peab ise oma väärtuslikeks töödeks näiteks üle 500 kirjutatud arvustuse aga ka Oskar Lutsu ja Lembit Eelmäe kohta loodud biograafiaid. Aivar Kull. No mina pean ennast rohkem niisuguseks populariseerijaks. Mulle meeldib klassikutest kirjutada, püüda neid nagu mingi uue nurga alt ellu äratada ja ka noh, eks sinna juurde käib siis mõtestamine ka ikka, eks ma olen seda ka siis püüdnud, et Oskar Luts on mul ammust aega juba lemmikkirjanik ja väga hea, et tema kohta on õnnestunud nii palju kirjutada. Preemia teist laureaati Henry Kõivu tunneb auditooriumi aga näiteks müürilehe tegevja sotsiaaltoimetajana kõuts. Klemmi sõnul on kõivu puhul märkimisväärne tema vikerkaares ilmunud põhjalik analüüs sellest, kuidas ajakirjandus kajastas tselluloosidebatti. Samuti peegeldub Kõivu kriitiline ajakirjandus, diskursuse mõtestamine müürilehe toimetaja töös, kus ta kasutab ära oma teadlikkust ja teadmist, et just kriitilise nurga alt jälgida ühiskonnas toimuvaid arutelusid. Kõivu sõnul on preemia saamine küll oota matu, aga kahtlemata vajalik tunnustus. Minu hinnangul see on selline laiem tunnustus ajakirjanduse otsingulisusele veebimeedia tulekust saati, tegelikult natuke on selline mulje jäänud, et ajakirjandus on nagu unustanud ära oma funktsiooni või rolli ühiskonnas eriti just niisuguse mõtestava funktsiooni. Oluline on just selline kvantiteet, kui palju lugusid päevas ilmub. Ma arvan, et see selline pikk lugu, millest tegelikult mulle see preemia anti, et ajakirjanduse tegevusmudelisse see praegu veel väga hästi ei sobitu, aga ma väga loodan, et, et see preemia kuidagi julgustab kõiki toimetajaid ja omanike tegevusmudeli piire nii öelda kompama ja, ja sellise uuendusliku, võib-olla ajatuma funktsiooni poole püüdlema ajakirjanduses. Ene Mihkelsoni fondi kultuuri mõtestaja preemia anti esimest korda välja 2019. aastal ja toona pälvis selle ajakirjanik Joonas Hellerma.
Tartus tähistatakse täna Ene Mihkelsoni 76. sünniaastapäeva ja ühtlasi kuulutatakse välja ka Tartu Kultuurkapitali Ene Mihkelsoni fondi kultuurimõtestaja preemia laureaat. Preemia eesmärk on tunnustada ja esile tõsta Eesti kultuurimeedias ilmunud silmapaistvaid kirjanduslikke töid, mis aidanud kaasa raamatukultuuri ja kirjandusliku loomingu väärtustamisele. Tänavu läheb preemia jagamisele Aivar Kulli ja Henry Kõivu vahel.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Eesti kultuuriloolane ja kriitik Aivar Kull saab Tartu Ülikooli ajakirjandussotsioloogia dotsendi Ragne kõuts Klemmi sõnul preemia järjepideva, mitmekesise ja põneva rahvaharimise, töö, kirjanduse tutvustamise ja suurepärases vormis suure hulga kuulajateni viimise eest. Aivar Kull peab ise oma väärtuslikeks töödeks näiteks üle 500 kirjutatud arvustuse aga ka Oskar Lutsu ja Lembit Eelmäe kohta loodud biograafiaid. Aivar Kull. No mina pean ennast rohkem niisuguseks populariseerijaks. Mulle meeldib klassikutest kirjutada, püüda neid nagu mingi uue nurga alt ellu äratada ja ka noh, eks sinna juurde käib siis mõtestamine ka ikka, eks ma olen seda ka siis püüdnud, et Oskar Luts on mul ammust aega juba lemmikkirjanik ja väga hea, et tema kohta on õnnestunud nii palju kirjutada. Preemia teist laureaati Henry Kõivu tunneb auditooriumi aga näiteks müürilehe tegevja sotsiaaltoimetajana kõuts. Klemmi sõnul on kõivu puhul märkimisväärne tema vikerkaares ilmunud põhjalik analüüs sellest, kuidas ajakirjandus kajastas tselluloosidebatti. Samuti peegeldub Kõivu kriitiline ajakirjandus, diskursuse mõtestamine müürilehe toimetaja töös, kus ta kasutab ära oma teadlikkust ja teadmist, et just kriitilise nurga alt jälgida ühiskonnas toimuvaid arutelusid. Kõivu sõnul on preemia saamine küll oota matu, aga kahtlemata vajalik tunnustus. Minu hinnangul see on selline laiem tunnustus ajakirjanduse otsingulisusele veebimeedia tulekust saati, tegelikult natuke on selline mulje jäänud, et ajakirjandus on nagu unustanud ära oma funktsiooni või rolli ühiskonnas eriti just niisuguse mõtestava funktsiooni. Oluline on just selline kvantiteet, kui palju lugusid päevas ilmub. Ma arvan, et see selline pikk lugu, millest tegelikult mulle see preemia anti, et ajakirjanduse tegevusmudelisse see praegu veel väga hästi ei sobitu, aga ma väga loodan, et, et see preemia kuidagi julgustab kõiki toimetajaid ja omanike tegevusmudeli piire nii öelda kompama ja, ja sellise uuendusliku, võib-olla ajatuma funktsiooni poole püüdlema ajakirjanduses. Ene Mihkelsoni fondi kultuuri mõtestaja preemia anti esimest korda välja 2019. aastal ja toona pälvis selle ajakirjanik Joonas Hellerma.

### Response:
Tartus tähistatakse täna Ene Mihkelsoni 76. sünniaastapäeva ja ühtlasi kuulutatakse välja ka Tartu Kultuurkapitali Ene Mihkelsoni fondi kultuurimõtestaja preemia laureaat. Preemia eesmärk on tunnustada ja esile tõsta Eesti kultuurimeedias ilmunud silmapaistvaid kirjanduslikke töid, mis aidanud kaasa raamatukultuuri ja kirjandusliku loomingu väärtustamisele. Tänavu läheb preemia jagamisele Aivar Kulli ja Henry Kõivu vahel.