Tallinna linnavolikogu aseesimees Mart Luik esitas arupärimise Tallinna koolide õpetajate eesti keele oskuse kohta. Veebruari seisuga on Eesti hariduse infosüsteemi ja Tallinna linnavalitsuse andmetel pealinnas 204 õpetajat, kes ei valda eesti keelt kaks tasemel. Veel kaks aastat tagasi oli see arv aga 240. Milliseid meetmeid siis kasutatakse, et keeletaseme nõuetele, mitte vastav õpetaja saaks täiendõpet, vastab Tallinna abilinnapea Vadim Belobrovtsev. Tegelikult on meil juba mitmendat aastat selline praktika, et kõik õpetajad, kes ei valda, siis eesti keelt vajalikul tasemel ehk selleks on tavaliselt siis BU tase saab võtta osa linna programmist, nimetame seda niimoodi kus pakutakse siis kõikidele õpetajatele tasuta eesti keele kursused ja iseenesest võivad nad valida erinevate firmade või keelekoolide vahel. Meil ongi selle aasta eelarves planeeritud raha selleks, et õpetajad saaksid siis õpinguid kas jätkata või siis alustada need, kes ei ole veel sellega tegelenud ja ma loodan, et selle aasta lõpuks see number on veelgi väiksem. Kindlasti on suureks probleemiks õpetajatele, ma arvan, mitte niivõrd, isegi rahaline küsimus, kui ajaline kindlasti on veel ruumi selleks, et ka ülejäänud, kes siis nende andmete järgi vähemalt, mis meil on olemas, ei ole veel GP kahe tasemel omandanud, et need võiksid ka kindlasti siis keelt siis õppima hakata või siis nagu oma teadmisi natuke parandada, et ikkagi jõuda vajalikul tasemele.
Pealinnas on kahanenud nende õpetajate arv, kes eesti keelt nõuetekohaselt ei valda. Milliseid meetmeid aga täiendõppe jaoks kasutatakse?.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Tallinna linnavolikogu aseesimees Mart Luik esitas arupärimise Tallinna koolide õpetajate eesti keele oskuse kohta. Veebruari seisuga on Eesti hariduse infosüsteemi ja Tallinna linnavalitsuse andmetel pealinnas 204 õpetajat, kes ei valda eesti keelt kaks tasemel. Veel kaks aastat tagasi oli see arv aga 240. Milliseid meetmeid siis kasutatakse, et keeletaseme nõuetele, mitte vastav õpetaja saaks täiendõpet, vastab Tallinna abilinnapea Vadim Belobrovtsev. Tegelikult on meil juba mitmendat aastat selline praktika, et kõik õpetajad, kes ei valda, siis eesti keelt vajalikul tasemel ehk selleks on tavaliselt siis BU tase saab võtta osa linna programmist, nimetame seda niimoodi kus pakutakse siis kõikidele õpetajatele tasuta eesti keele kursused ja iseenesest võivad nad valida erinevate firmade või keelekoolide vahel. Meil ongi selle aasta eelarves planeeritud raha selleks, et õpetajad saaksid siis õpinguid kas jätkata või siis alustada need, kes ei ole veel sellega tegelenud ja ma loodan, et selle aasta lõpuks see number on veelgi väiksem. Kindlasti on suureks probleemiks õpetajatele, ma arvan, mitte niivõrd, isegi rahaline küsimus, kui ajaline kindlasti on veel ruumi selleks, et ka ülejäänud, kes siis nende andmete järgi vähemalt, mis meil on olemas, ei ole veel GP kahe tasemel omandanud, et need võiksid ka kindlasti siis keelt siis õppima hakata või siis nagu oma teadmisi natuke parandada, et ikkagi jõuda vajalikul tasemele.

### Response:
Pealinnas on kahanenud nende õpetajate arv, kes eesti keelt nõuetekohaselt ei valda. Milliseid meetmeid aga täiendõppe jaoks kasutatakse?.