Kagu-Eesti maakondade ettevõtlushuviga gümnaasiumiõpilaste taoline kokkusaamine oli tänavu esimene. Võru Gümnaasiumi direktori ja kauaaegse õpilasfirmade juhendaja Karmo Kurvitsa sõnul on noortele ettevõtluskogemuse pakkumine väga vajalik. Sellel aastal me mõtlesime, et me kutsume ka kõrvalmaakondade noored, et äkki ka sellest sünniks ka mõni õpilasfirma, kus liikmed on nii-öelda mitmest erinevast koolist erinevast maakonnast. Oma kogemuse põhjal saan öelda, et tegemist on ühe kõige mõjusama õppeprogrammiga Eesti koolides mille läbimisel tõepoolest ma olen näinud seda, kuidas üks noor inimene muutub väga julgeks avatuks, koostööaltiks, ta oskab teha paremini koostööd, ta vastutab oma valikute eest, et ma näen, kuidas see programm mõjub noortele väga-väga positiivselt ja kasulikult. Võrumaa arenduskeskuse noorte ettevõtluskonsultant Elis Hermel kirjeldas, et lisaks Võrumaal traditsioonilisetele ettevõtlusvaldkondadele, milleks on puit, toit ja turism, on õpilased oma ideed arendanud keskkonnasäästmisest kuni infotehnoloogiliste lahendusteni välja. See on noorte tuleviku heaks, et õpilasfirmasid on vaja tagant nii-öelda torkida, et nad saaksid leida oma eriala või valdkonna, mis neid huvitab ja isegi see teadmine, et kas neist võiks kunagi saada ettevõtja on kindlasti hea. Direktor Karmo Kurvits rõhutas, et isegi siis, kui noorte kõik lennukad plaanid ei peaks teostuma, on ka negatiivne kogemus see, millest on võimalik õppida. Paar aastat tagasi üks meie kooli õpilasfirma Läks pankrotti, väga suur kahjuminumber oli ja kui nad tegid oma aasta aruande, siis need noormehed, kes seal firmas olid, suutsid välja tuua mul 10 põhjust juhendajale, miks nad läksid pankrotti ja kui ma kuulasin nende õppetunde ja mida nad õppisid ja, ja mõtlen selle peale, mida nad praegu teevad, mida nad ülikoolis õpivad, siis see oli väga suur õppetund ja ma arvan, et, et nad õppisid sellest palju ja, ja ka see on õppimise koht, kui juhtub midagi halba. Sest kui me toome paralleeli päris ettevõtluse, sest nii ka juhtub. Oluline on see, et mida inimene teeb pärast seda negatiivset sündmust. 11. klassi õpilane Laura on otsustanud sellel õppeaastal osaleda õpilasfirma töös, kuigi varem ei ole ta ettevõtjaks hakkamisele mõelnud. Varasemalt ei ole olnud kokkupuudet ettevõtlusega, ei ole eriti huvitanudki sellest siis mõtlesin, et miks mitte arendada ka ennast selles valdkonnas, missugused on tee ootused, kindlasti hästi palju uusi kogemusi ja et oleks lõbus ja tore teekond. Eelmisel aastal tegutses Kagu-Eestis üle 50 õpilasfirma, millest mõnedki jõudsid oma toodetega suurte kaupluste poelettidele raadiouudistele Võrumaalt Leevi Lillemäe.
Võru Gümnaasiumis toimus õpilasfirmadele mõeldud üritus nimega Kagu-Eesti Idee Labor, mille eesmärgiks oli aitata noortel leida ja arendada äriideid ning saada isiklik kogemus ettevõtlusmaastikul.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kagu-Eesti maakondade ettevõtlushuviga gümnaasiumiõpilaste taoline kokkusaamine oli tänavu esimene. Võru Gümnaasiumi direktori ja kauaaegse õpilasfirmade juhendaja Karmo Kurvitsa sõnul on noortele ettevõtluskogemuse pakkumine väga vajalik. Sellel aastal me mõtlesime, et me kutsume ka kõrvalmaakondade noored, et äkki ka sellest sünniks ka mõni õpilasfirma, kus liikmed on nii-öelda mitmest erinevast koolist erinevast maakonnast. Oma kogemuse põhjal saan öelda, et tegemist on ühe kõige mõjusama õppeprogrammiga Eesti koolides mille läbimisel tõepoolest ma olen näinud seda, kuidas üks noor inimene muutub väga julgeks avatuks, koostööaltiks, ta oskab teha paremini koostööd, ta vastutab oma valikute eest, et ma näen, kuidas see programm mõjub noortele väga-väga positiivselt ja kasulikult. Võrumaa arenduskeskuse noorte ettevõtluskonsultant Elis Hermel kirjeldas, et lisaks Võrumaal traditsioonilisetele ettevõtlusvaldkondadele, milleks on puit, toit ja turism, on õpilased oma ideed arendanud keskkonnasäästmisest kuni infotehnoloogiliste lahendusteni välja. See on noorte tuleviku heaks, et õpilasfirmasid on vaja tagant nii-öelda torkida, et nad saaksid leida oma eriala või valdkonna, mis neid huvitab ja isegi see teadmine, et kas neist võiks kunagi saada ettevõtja on kindlasti hea. Direktor Karmo Kurvits rõhutas, et isegi siis, kui noorte kõik lennukad plaanid ei peaks teostuma, on ka negatiivne kogemus see, millest on võimalik õppida. Paar aastat tagasi üks meie kooli õpilasfirma Läks pankrotti, väga suur kahjuminumber oli ja kui nad tegid oma aasta aruande, siis need noormehed, kes seal firmas olid, suutsid välja tuua mul 10 põhjust juhendajale, miks nad läksid pankrotti ja kui ma kuulasin nende õppetunde ja mida nad õppisid ja, ja mõtlen selle peale, mida nad praegu teevad, mida nad ülikoolis õpivad, siis see oli väga suur õppetund ja ma arvan, et, et nad õppisid sellest palju ja, ja ka see on õppimise koht, kui juhtub midagi halba. Sest kui me toome paralleeli päris ettevõtluse, sest nii ka juhtub. Oluline on see, et mida inimene teeb pärast seda negatiivset sündmust. 11. klassi õpilane Laura on otsustanud sellel õppeaastal osaleda õpilasfirma töös, kuigi varem ei ole ta ettevõtjaks hakkamisele mõelnud. Varasemalt ei ole olnud kokkupuudet ettevõtlusega, ei ole eriti huvitanudki sellest siis mõtlesin, et miks mitte arendada ka ennast selles valdkonnas, missugused on tee ootused, kindlasti hästi palju uusi kogemusi ja et oleks lõbus ja tore teekond. Eelmisel aastal tegutses Kagu-Eestis üle 50 õpilasfirma, millest mõnedki jõudsid oma toodetega suurte kaupluste poelettidele raadiouudistele Võrumaalt Leevi Lillemäe.

### Response:
Võru Gümnaasiumis toimus õpilasfirmadele mõeldud üritus nimega Kagu-Eesti Idee Labor, mille eesmärgiks oli aitata noortel leida ja arendada äriideid ning saada isiklik kogemus ettevõtlusmaastikul.