Eesti ja Venemaa välisministrid allkirjastasid lepingut 18. veebruaril. Täna oli kord Eesti valitsuse käest, kes suunas leppe edasiseks ratifitseerimiseks Riigikokku. Välisminister Urmas Paet ütles valitsuse pressikonverentsil, et Eesti ei peaks piirilepete ratifitseerimisel venitama. Minu ja ka valitsuse seisukoht on see, et jah, et me ei peaks siin selles mõttes tõmbama sellelaadset paralleeli, et me peaksime jätma praegu need lepped veel ei tea, mida ootama, vaid kui paralleeli keegi tahab tõmmata, siis minu meelest senisest veelgi selgemalt kehtib see seisukoht, et mida vähem on lahtisi ka julgeolekut puudutavaid teemasid ja piir ja õigusliku fikseeritud ja mõlemad poole poolt aktsepteeritud riigipiir kindlasti on väga otseselt julgeolekusse puutuv teema, siis seda parem. Mõned Isamaa ja Res Publica Liidu liikmed ning parlamendisaadik Juku-Kalle raid on teinud avalduse, et Eesti ei peaks Ukraina sündmuste valguses praegu piirilepet ratifitseerima ja see tuleks külmutada. IRL-i kuuluv haridusminister Jaak Aaviksoo ütles, et oluline osa IRL-i fraktsioonist siiski toetab lepingu allkirjastamist. Kas on ka neid, kes oma südametunnistusest lähtudes seda õigeks ei pea, on mul raske kommenteerida? Kindlasti on igalühel võimalik selles küsimuses oma seisukohta väljendada, aga ma olen isiklikult küll veendunud, üsna tugevasti veendunud, et see on mõistlik otsus ja mida suurem on selgus, seda suurem on ka meie julgeolek. Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni kuuluv Jaak Allik ütles, et sotsiaaldemokraadid on olnud alati seisukohal, et Eesti-Vene piirilepe tuleb allkirjastada võimalikult kiiresti ja sama seisukoht on neil ka nüüd. Keskerakonna fraktsiooni aseesimees Mailis Reps ütles aga, et Keskerakond on piirileppe teemal juba aastate eest kokku leppinud ja tema sõnul ei muuda seda seisukohta ka sündmused Ukrainas. Kuigi sel teemal on Keskerakonna fraktsioonis juttu olnud. Eelmise otsuse, väga selge seisukoht oli, et me toetame hetkel loomulikult on asju Krimmis ja igal pool mujal, mis on tähelepanu juhtinud erinevatel probleemidel, aga, aga me ei ole oma otsust ümber vaadanud. Me oleme arutanud seda, kas on seda vaja ja ühine otsus oli see, et me ei vaata seda ümber. Eesti-Vene piirilepped jõustuvad, kui mõlema riigi parlamendid on need ratifitseerinud. Urmas Paeti sõnul ei ole Vene parlamendis ratifitseerimine aga veel alanud. Oleks vajalik see, et parlamendid muidugi ka omavahel suhtleksid selles osas, et kuidas nad seda protsessi ka ajalises mõõtmes näevad, aga noh, see ongi võimalik pärast seda, kui see edasine protseduur ongi täielikult parlamentide käes, nii et tänase Eesti valitsuse liigutusega, nüüd meie puhul see protsess nüüd on.
Valitsus kiitis heaks Eesti-Vene riigipiiri lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu ja saatis selle parlamenti.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Eesti ja Venemaa välisministrid allkirjastasid lepingut 18. veebruaril. Täna oli kord Eesti valitsuse käest, kes suunas leppe edasiseks ratifitseerimiseks Riigikokku. Välisminister Urmas Paet ütles valitsuse pressikonverentsil, et Eesti ei peaks piirilepete ratifitseerimisel venitama. Minu ja ka valitsuse seisukoht on see, et jah, et me ei peaks siin selles mõttes tõmbama sellelaadset paralleeli, et me peaksime jätma praegu need lepped veel ei tea, mida ootama, vaid kui paralleeli keegi tahab tõmmata, siis minu meelest senisest veelgi selgemalt kehtib see seisukoht, et mida vähem on lahtisi ka julgeolekut puudutavaid teemasid ja piir ja õigusliku fikseeritud ja mõlemad poole poolt aktsepteeritud riigipiir kindlasti on väga otseselt julgeolekusse puutuv teema, siis seda parem. Mõned Isamaa ja Res Publica Liidu liikmed ning parlamendisaadik Juku-Kalle raid on teinud avalduse, et Eesti ei peaks Ukraina sündmuste valguses praegu piirilepet ratifitseerima ja see tuleks külmutada. IRL-i kuuluv haridusminister Jaak Aaviksoo ütles, et oluline osa IRL-i fraktsioonist siiski toetab lepingu allkirjastamist. Kas on ka neid, kes oma südametunnistusest lähtudes seda õigeks ei pea, on mul raske kommenteerida? Kindlasti on igalühel võimalik selles küsimuses oma seisukohta väljendada, aga ma olen isiklikult küll veendunud, üsna tugevasti veendunud, et see on mõistlik otsus ja mida suurem on selgus, seda suurem on ka meie julgeolek. Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni kuuluv Jaak Allik ütles, et sotsiaaldemokraadid on olnud alati seisukohal, et Eesti-Vene piirilepe tuleb allkirjastada võimalikult kiiresti ja sama seisukoht on neil ka nüüd. Keskerakonna fraktsiooni aseesimees Mailis Reps ütles aga, et Keskerakond on piirileppe teemal juba aastate eest kokku leppinud ja tema sõnul ei muuda seda seisukohta ka sündmused Ukrainas. Kuigi sel teemal on Keskerakonna fraktsioonis juttu olnud. Eelmise otsuse, väga selge seisukoht oli, et me toetame hetkel loomulikult on asju Krimmis ja igal pool mujal, mis on tähelepanu juhtinud erinevatel probleemidel, aga, aga me ei ole oma otsust ümber vaadanud. Me oleme arutanud seda, kas on seda vaja ja ühine otsus oli see, et me ei vaata seda ümber. Eesti-Vene piirilepped jõustuvad, kui mõlema riigi parlamendid on need ratifitseerinud. Urmas Paeti sõnul ei ole Vene parlamendis ratifitseerimine aga veel alanud. Oleks vajalik see, et parlamendid muidugi ka omavahel suhtleksid selles osas, et kuidas nad seda protsessi ka ajalises mõõtmes näevad, aga noh, see ongi võimalik pärast seda, kui see edasine protseduur ongi täielikult parlamentide käes, nii et tänase Eesti valitsuse liigutusega, nüüd meie puhul see protsess nüüd on.

### Response:
Valitsus kiitis heaks Eesti-Vene riigipiiri lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu ja saatis selle parlamenti.