Peaminister Jüri Ratas ütles eile meie uudistele, et põhimõtteliselt ta toetab Saksa prantsuse ettepanekut, sest see suurendab tulevast euroliidu seitsmeaastast eelarvet ning Eestil on ka lootus saada sealt rohkem toetusi. Ma arvan, et see ettepanek, mida on saksa kantsler ja prantsuse president teinud, on kindlasti samm õiges suunas ja eks see põhivaidlus käib selle osas, et kas see 500 miljardit või rohkem läheb ainult laenudeks või see on laenud ja toetuste väljamaksmine. Eesti on siin olnud sellel seisukohal, et see peaks igal juhul olema ka toetused. Ja minu meelest seda suunda toetavad täna ka nii Saksa kui Prantsusmaa. Ratase väljaütlemise peale teatas EKRE europarlamendi saadik Jaak Madisson et riikide ühislaene ühisvastutus muudab Euroopa Liidu põhiolemust ning säärane samm vajab kindlasti rahvahääletust. Küsisin EKRE esimehelt Mart Helmelt, kas Madison väljaütlemine oli soolo. Aga Eesti vabariigi valitsus ei ole seda teemat arutanud, nii et ma võin täpselt samamoodi öelda muidugi ka peaministri kohta. Et ka peaministri ütlus, et see on samm õiges suunas, on soolo sest valitsus ei ole seda arutanud. No ta on tegelikult terve Eesti rahva jaoks põhimõtteline küsimus, ta on tegelikult kogu Euroopa liidu jaoks põhimõtteline küsimus. See tähendab seda, et järgmine samm saab olema Euroopa pa ühtsete maksude kehtestamine, see tähendab sisuliselt liikmesriikide finantsiseseisvuse likvideerimist suhteliselt lühikese aja jooksul. Meie suhtumine Euroopa föderaliseerimisse on olnud kogu aeg väga negatiivne ja, ja ettepanek selles valguses kahtlemata meile ei sobi.
Ühine Euroliidu koroonalaen on põhjustanud eriarvamusi ka valitsuses, ühtne seisukoht selles küsimuses puudub.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Peaminister Jüri Ratas ütles eile meie uudistele, et põhimõtteliselt ta toetab Saksa prantsuse ettepanekut, sest see suurendab tulevast euroliidu seitsmeaastast eelarvet ning Eestil on ka lootus saada sealt rohkem toetusi. Ma arvan, et see ettepanek, mida on saksa kantsler ja prantsuse president teinud, on kindlasti samm õiges suunas ja eks see põhivaidlus käib selle osas, et kas see 500 miljardit või rohkem läheb ainult laenudeks või see on laenud ja toetuste väljamaksmine. Eesti on siin olnud sellel seisukohal, et see peaks igal juhul olema ka toetused. Ja minu meelest seda suunda toetavad täna ka nii Saksa kui Prantsusmaa. Ratase väljaütlemise peale teatas EKRE europarlamendi saadik Jaak Madisson et riikide ühislaene ühisvastutus muudab Euroopa Liidu põhiolemust ning säärane samm vajab kindlasti rahvahääletust. Küsisin EKRE esimehelt Mart Helmelt, kas Madison väljaütlemine oli soolo. Aga Eesti vabariigi valitsus ei ole seda teemat arutanud, nii et ma võin täpselt samamoodi öelda muidugi ka peaministri kohta. Et ka peaministri ütlus, et see on samm õiges suunas, on soolo sest valitsus ei ole seda arutanud. No ta on tegelikult terve Eesti rahva jaoks põhimõtteline küsimus, ta on tegelikult kogu Euroopa liidu jaoks põhimõtteline küsimus. See tähendab seda, et järgmine samm saab olema Euroopa pa ühtsete maksude kehtestamine, see tähendab sisuliselt liikmesriikide finantsiseseisvuse likvideerimist suhteliselt lühikese aja jooksul. Meie suhtumine Euroopa föderaliseerimisse on olnud kogu aeg väga negatiivne ja, ja ettepanek selles valguses kahtlemata meile ei sobi.

### Response:
Ühine Euroliidu koroonalaen on põhjustanud eriarvamusi ka valitsuses, ühtne seisukoht selles küsimuses puudub.