Tallinna rattastrateegia aastani 2027 saab tänavu linna eelarvest üle 13 miljoni euro. Rattateede t saavad valmis mitmed varem alustatud lõigud ning ette hakatakse valmistama tuleva aasta projekte. Abilinnapea Kalle Klandorf. Kõigepealt sadamala kergliiklustee lõigus kalaranna tänav reidi tee, rattatee peaks valmima ka sellel aastal siis filtri tee Kadriorg, Ülemiste ühisterminali ühendav kergliiklustee ja üks suuremaid projekte on siis Pärnu maantee Viljandi maantee vaheline kergliiklustee seal siis koostöös Edelaraudtee ga rajatakse ka liivajaama jalakäijate tunnel. Kalle Klandorfi sõnul hakkab paarikümne aasta eest püstitatud eesmärk saada jalgrattaga Tallinnale eri linnaosade kaudu tiir peale täituma. Põhimõtteliselt see ring, kui me veel teeme selle järvevana, tee Viljandi maantee vahelise Pärnu maantee Viljandi maantee vahelise kergliiklustee ära. Meie suur, nagu plaan hakkab, hakkab valmima. Jalgratast viimased 20 aastat liiklusvahendina kasutanud Karel Sova ütleb, et kilomeetreid tuleb küll juurde, kuid jalgratta kasutamist igapäevaseks liiklemiseks see mugavamaks ei tee. Kõige hullem on see, et tegelikult on jalgrattateid pigem arendatud seal, kus on mugav, mitte seal, kus neid kõige rohkem vaja on. Et meil on rajatud omajagu päris pikki lõike äärelinnadesse, mis on siis lähtuvalt suurelt ja sellest, et jalgratas on justkui nagu mingi spordivahend, aga tegelikult kesklinnas on jalgratturil ikkagi väga raske liikuda. Rattasõidu positiivne mõju keskkonnale oleks kõige tuntavam just kesklinnas, kus autode osakaal suur. Aga just kesklinnas on rattaga liiklemine olnud aastaid keeruline ja suisa ohtlik. Tegelikult väga tüüpiline olukord jalgratturi jaoks on see, et ristmikel, mis on kõige ohtlikumad kohad seal järsku lõpeb kõik ära ja siis on autojuhtidel põhivõi. Abilinnapea Kalle Klandorf tunnistab, et kesklinnas on rattaliiklusega seotud probleeme kõige keerulisem lahendada. Linnaametit koostavad praegu kaarti, kus on ära toodud ratturitele kõige ohutumate marsruuti. De loomise võimalused. Me oleme otsinud need võimalikud trassid, kus annab, kus annab autoteed kokku tõmmata, kus annab kõnniteed laiendada ja need trassid hakkavad meil juba, nagu öeldakse, ilmet võtma. Karel Sova ütleb, et seni kesklinnas välja pakutud lahendused isegi toimiks, kui järelevalve oleks tõhusam. Palju sellest, mis on ehitatud või mis on rajatud, see esiteks kuluvad need jooned ära, teisest küljest ei näe linn nagu vaeva tõeliselt seda austataks. Ja kõige olulisem on tegelikult ikkagi kõik ristmikud ja sellised ristumiskohad, need kohad, kus on reaalselt oht, et seal oleks selge ja arusaadav, kust kulgeb jalgrattarada, ku ma pääsen edasi, kuidas ta lõpeb? Tallinna rattastrateegia aastani 2027 näeb ette, et selleks aastaks moodustab rattasõit kõigis liikumistes Tallinnas 11 protsenti ning kodu ja kooli vahel liikumistest tehakse rattaga iga neljas.
Tallinna linna tänavuses eelarves on ette nähtud 13,6 miljonit eurot pealinna rattastrateegia jaoks. Kuigi rattateid tuleb juurde ja jõudumööda parandatakse eri kergliiklusteede ühenduvust, siis kesklinnas on rattaga liiklejatel endiselt keeruline.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Tallinna rattastrateegia aastani 2027 saab tänavu linna eelarvest üle 13 miljoni euro. Rattateede t saavad valmis mitmed varem alustatud lõigud ning ette hakatakse valmistama tuleva aasta projekte. Abilinnapea Kalle Klandorf. Kõigepealt sadamala kergliiklustee lõigus kalaranna tänav reidi tee, rattatee peaks valmima ka sellel aastal siis filtri tee Kadriorg, Ülemiste ühisterminali ühendav kergliiklustee ja üks suuremaid projekte on siis Pärnu maantee Viljandi maantee vaheline kergliiklustee seal siis koostöös Edelaraudtee ga rajatakse ka liivajaama jalakäijate tunnel. Kalle Klandorfi sõnul hakkab paarikümne aasta eest püstitatud eesmärk saada jalgrattaga Tallinnale eri linnaosade kaudu tiir peale täituma. Põhimõtteliselt see ring, kui me veel teeme selle järvevana, tee Viljandi maantee vahelise Pärnu maantee Viljandi maantee vahelise kergliiklustee ära. Meie suur, nagu plaan hakkab, hakkab valmima. Jalgratast viimased 20 aastat liiklusvahendina kasutanud Karel Sova ütleb, et kilomeetreid tuleb küll juurde, kuid jalgratta kasutamist igapäevaseks liiklemiseks see mugavamaks ei tee. Kõige hullem on see, et tegelikult on jalgrattateid pigem arendatud seal, kus on mugav, mitte seal, kus neid kõige rohkem vaja on. Et meil on rajatud omajagu päris pikki lõike äärelinnadesse, mis on siis lähtuvalt suurelt ja sellest, et jalgratas on justkui nagu mingi spordivahend, aga tegelikult kesklinnas on jalgratturil ikkagi väga raske liikuda. Rattasõidu positiivne mõju keskkonnale oleks kõige tuntavam just kesklinnas, kus autode osakaal suur. Aga just kesklinnas on rattaga liiklemine olnud aastaid keeruline ja suisa ohtlik. Tegelikult väga tüüpiline olukord jalgratturi jaoks on see, et ristmikel, mis on kõige ohtlikumad kohad seal järsku lõpeb kõik ära ja siis on autojuhtidel põhivõi. Abilinnapea Kalle Klandorf tunnistab, et kesklinnas on rattaliiklusega seotud probleeme kõige keerulisem lahendada. Linnaametit koostavad praegu kaarti, kus on ära toodud ratturitele kõige ohutumate marsruuti. De loomise võimalused. Me oleme otsinud need võimalikud trassid, kus annab, kus annab autoteed kokku tõmmata, kus annab kõnniteed laiendada ja need trassid hakkavad meil juba, nagu öeldakse, ilmet võtma. Karel Sova ütleb, et seni kesklinnas välja pakutud lahendused isegi toimiks, kui järelevalve oleks tõhusam. Palju sellest, mis on ehitatud või mis on rajatud, see esiteks kuluvad need jooned ära, teisest küljest ei näe linn nagu vaeva tõeliselt seda austataks. Ja kõige olulisem on tegelikult ikkagi kõik ristmikud ja sellised ristumiskohad, need kohad, kus on reaalselt oht, et seal oleks selge ja arusaadav, kust kulgeb jalgrattarada, ku ma pääsen edasi, kuidas ta lõpeb? Tallinna rattastrateegia aastani 2027 näeb ette, et selleks aastaks moodustab rattasõit kõigis liikumistes Tallinnas 11 protsenti ning kodu ja kooli vahel liikumistest tehakse rattaga iga neljas.

### Response:
Tallinna linna tänavuses eelarves on ette nähtud 13,6 miljonit eurot pealinna rattastrateegia jaoks. Kuigi rattateid tuleb juurde ja jõudumööda parandatakse eri kergliiklusteede ühenduvust, siis kesklinnas on rattaga liiklejatel endiselt keeruline.