Esimesel oktoobril peatatakse esialgu plaanilised ambulatoorsed vastuvõtud Tallinna ja Tartu haiglates. Streigi ajal antakse siiski abi lastele, rasedatele ja onkoloogilist ravi vajavatele patsientidel. Samuti töötab kiirabi. Elena Mahova tervishoiutöötajate liidust ütles, et kui esimese nädalaga nende nõudmisi ei täideta, seiskub kaheksandast oktoobrist ka kirurgiline ravi ja streigiga liituvad ka teised Eesti haiglad. Riiklik lepitaja Henn Pärn ütles meie raadiouudistele, et tema on esimesest oktoobrist algava tervishoiutöötajate streigiks küll loa andnud, et nõudmised, mille alusel ta seda tegi, erinevad oluliselt sellest, mida tervishoiutöötajate liit nüüd avalikkusele esitab. Kui ma lugesin pressiteadaandest, mida need organisatsioonid nagu väljastasid, siis see oli hoopis laiem teemade ring kui riikliku lepitaja juures läbitud tervishoiusüsteemi lagunemise peatamine ja arstide Eestist ära minek. Nii-öelda vähendamine ja selle nimel muuta rahastamissüsteemi Need ei olnud teemad, millega riikliku lepitaja juurde saaks tulla, need on hoopis laiemat arutelu nõudvad küsimused, siin on vaja ühiskondlikku kokkulepet, kas suurendame raha hulka meditsiini või mitte, et need nõudmised on, on juba poliitilised ja edasi, ma arvan, et eks õiguskaitseorganid ja teine osapool, Ma arvan kõigepealt haigete liit peavad siin reageerima ja ka ma arvan, et üldsus peab selles osas nagu selgelt oma sõna ütlema. Minu arvates see ei ole õiguspärane, et üks seltskond nõuab teatud väljakujunenud maksusüsteemi tasakaalu muuta läbi streigi. Elena Mahova sõnul esitasidki tervishoiutöötajad üleriigilise kollektiivlepingu sõlmimise nõudmise selleks, et parandada arstiabi kättesaadavuse kvaliteeti Eestis. Kui rääkida töökoormuse ja töötasust, need on otseselt seotud sellega, et inimesed lähevad Eesti tervishoiust välismaale tööle. Ega see kollektiivlepingu sõlmimine nende punktidega, mis seal on kajastatud, ongi suunatud sellele, et peatuda seda väljarännet, see on see kõige kaugemale ulatuv eesmärk, aga selleks ütleme, tervishoiutöötajate jaoks on töökoormuse töönormid, mida on vaja kehtestada ja loomulikult konkurentsivõimeline töötasu. Oluline on see, et oleks nii, Haiglate Liidu kui ka ütleme riigipoolne soov astuda läbirääkimistesse Eesti Haiglate Liidu juht Urmas Sule sõnul ei näe ta tänavuseks aastaks palgatõusuks vahendeid ei haigekassa ega riigieelarvest, ent tema sõnul on järgmise aasta kohta läbirääkimisi alustatud. Seal on ka lahti Eesti haigekassa tervishoiuteenuste loetelu ehk lihtsas keeles öeldes haigekassa hinnad, mis siis peaksid sisaldama sellist hinnakomponenti, mis võimaldab inimestele maksta adekvaatset, milline saab olema tulemus järgmise aasta eelarve läbirääkimiste täna on raske seda öelda. Haiglate liit on väga seda meelt, et me peaksime saama sellise olukorra, et kõikide osapoole tahet on maksimaalselt arvestatud, aga julgen väita, et seda on piisavalt keerukas saavutada. Rahandusminister Jürgen Ligi ütles täna Riigikogus avaliku sektori palku puudutavale arupärimisele vastates, et arstide palk on ühestest vähestest, mis on igal aastal kasvanud. Kui palju ikkagi seda verisemist on arstide liidu poolt ja tema juhi poolt, et see on ikka uskumatu, et loomulikult on siin küsimus rahvusvahelises konkurentsis, aga õiglust ei ole selles jutus küll kokku, ees on palju, palju kehvemas olukorras ameteid ka riigisektoris piisavalt arstide keskmine palk endiselt on üle kahe korra kõrgem, kui on teistes valdkondades. Igasuguste selliste palganõudmiste riigi ähvarduste puhul võiks jääda ikkagi viisakuste piires, ütleme niimoodi.
Arstide Liit ja tervishoiutöötajate kutseliit teatasid, et alustavad 1. oktoobrist streiki, millega nõutakse palgatõusu ja töötingimuste parandamist.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Esimesel oktoobril peatatakse esialgu plaanilised ambulatoorsed vastuvõtud Tallinna ja Tartu haiglates. Streigi ajal antakse siiski abi lastele, rasedatele ja onkoloogilist ravi vajavatele patsientidel. Samuti töötab kiirabi. Elena Mahova tervishoiutöötajate liidust ütles, et kui esimese nädalaga nende nõudmisi ei täideta, seiskub kaheksandast oktoobrist ka kirurgiline ravi ja streigiga liituvad ka teised Eesti haiglad. Riiklik lepitaja Henn Pärn ütles meie raadiouudistele, et tema on esimesest oktoobrist algava tervishoiutöötajate streigiks küll loa andnud, et nõudmised, mille alusel ta seda tegi, erinevad oluliselt sellest, mida tervishoiutöötajate liit nüüd avalikkusele esitab. Kui ma lugesin pressiteadaandest, mida need organisatsioonid nagu väljastasid, siis see oli hoopis laiem teemade ring kui riikliku lepitaja juures läbitud tervishoiusüsteemi lagunemise peatamine ja arstide Eestist ära minek. Nii-öelda vähendamine ja selle nimel muuta rahastamissüsteemi Need ei olnud teemad, millega riikliku lepitaja juurde saaks tulla, need on hoopis laiemat arutelu nõudvad küsimused, siin on vaja ühiskondlikku kokkulepet, kas suurendame raha hulka meditsiini või mitte, et need nõudmised on, on juba poliitilised ja edasi, ma arvan, et eks õiguskaitseorganid ja teine osapool, Ma arvan kõigepealt haigete liit peavad siin reageerima ja ka ma arvan, et üldsus peab selles osas nagu selgelt oma sõna ütlema. Minu arvates see ei ole õiguspärane, et üks seltskond nõuab teatud väljakujunenud maksusüsteemi tasakaalu muuta läbi streigi. Elena Mahova sõnul esitasidki tervishoiutöötajad üleriigilise kollektiivlepingu sõlmimise nõudmise selleks, et parandada arstiabi kättesaadavuse kvaliteeti Eestis. Kui rääkida töökoormuse ja töötasust, need on otseselt seotud sellega, et inimesed lähevad Eesti tervishoiust välismaale tööle. Ega see kollektiivlepingu sõlmimine nende punktidega, mis seal on kajastatud, ongi suunatud sellele, et peatuda seda väljarännet, see on see kõige kaugemale ulatuv eesmärk, aga selleks ütleme, tervishoiutöötajate jaoks on töökoormuse töönormid, mida on vaja kehtestada ja loomulikult konkurentsivõimeline töötasu. Oluline on see, et oleks nii, Haiglate Liidu kui ka ütleme riigipoolne soov astuda läbirääkimistesse Eesti Haiglate Liidu juht Urmas Sule sõnul ei näe ta tänavuseks aastaks palgatõusuks vahendeid ei haigekassa ega riigieelarvest, ent tema sõnul on järgmise aasta kohta läbirääkimisi alustatud. Seal on ka lahti Eesti haigekassa tervishoiuteenuste loetelu ehk lihtsas keeles öeldes haigekassa hinnad, mis siis peaksid sisaldama sellist hinnakomponenti, mis võimaldab inimestele maksta adekvaatset, milline saab olema tulemus järgmise aasta eelarve läbirääkimiste täna on raske seda öelda. Haiglate liit on väga seda meelt, et me peaksime saama sellise olukorra, et kõikide osapoole tahet on maksimaalselt arvestatud, aga julgen väita, et seda on piisavalt keerukas saavutada. Rahandusminister Jürgen Ligi ütles täna Riigikogus avaliku sektori palku puudutavale arupärimisele vastates, et arstide palk on ühestest vähestest, mis on igal aastal kasvanud. Kui palju ikkagi seda verisemist on arstide liidu poolt ja tema juhi poolt, et see on ikka uskumatu, et loomulikult on siin küsimus rahvusvahelises konkurentsis, aga õiglust ei ole selles jutus küll kokku, ees on palju, palju kehvemas olukorras ameteid ka riigisektoris piisavalt arstide keskmine palk endiselt on üle kahe korra kõrgem, kui on teistes valdkondades. Igasuguste selliste palganõudmiste riigi ähvarduste puhul võiks jääda ikkagi viisakuste piires, ütleme niimoodi.

### Response:
Arstide Liit ja tervishoiutöötajate kutseliit teatasid, et alustavad 1. oktoobrist streiki, millega nõutakse palgatõusu ja töötingimuste parandamist.