Kui liiklusõnnetuses keegi viga ei saa, aga autod on rikutud, võivad inimesed ise otsustada, kes süüdi on. Kui kokkuleppele ei jõuta, tuleb politsei kutsuda. 2019. aastal tegi politsei varalise kahjuga liiklusõnnetuste sündmuskohale 15000 väljasõitu. Ligi 3000 korda alustati süüdlase väljaselgitamiseks väärteomenetlus. Värskelt välja käidud plaaniga loodab siseministeerium politseiressursse säästa. Politsei ja piirivalveameti juhtivkorrakaitseametnik Sirle Loigo ütleb, et tulevikus ei peaks politseid kutsuma ka juhul, kui õnnetuse asjaosalised erimeelt jäävad. Siis on oluline see, et tuleks teha pildid koguda kokku siis nende osapoolte andmed ja neid hiljem siis edastada kindlustusandjale. See tähendaks seda, et seal sündmuskohal ei ole näiteks vaja oodata politseid. Inimesed ei pea vaidlema 11 süüdistama, vaid saavad asuda kohe ikkagi nende tõendite kogumise kallal. Politseil poleks kohustust välja sõita ka juhul, kui inimesed ikkagi otsustavad hädaabinumbrile helistada. Tulevikus ikkagi püütakse siis seda inimest nõustada selliselt, et, et nad saavad ise selle sündmuse lahendatud ja kindlustus teeb hiljem siis nende kogutud tõendite põhjal otsuse või siis ka kui vaja on noh, näiteks kogutakse mingisuguseid tõendeid juurde, aga tulevikus kindlasti jääb politsei sõitma kõikide nendele õnnetustele, kus on inimesed viga saanud ja ka sellistele õnnetustele näiteks kus üks osapoolt on siis sündmuskohalt lahkunud. Politsei peaks jätkuvalt sõitma kohale ka juhul, kui üks osapool ei anna oma kontaktandmeid, on joobes või kui inimesed ei saa üksteisest näiteks keelebarjääri tõttu aru. Sirle Loigo sõnul kutsutakse tihti politsei eeldusega, et korrakaitse otsus mängib rolli hilisemas kindlustusvaidluses. Tegelikult toimuvad väärteomenetluse ja kindlustusjuhtumi menetlemine paralleelselt, aga üksteisest ei sõltu. See otsus, mida täna teeb politsei väärtemenetluses, otsustades, et kes on nii-öelda süüdi, see otsus ei ole täna kindlustusele siduv ja ka täna teeb kindlustuspolitseis erinevaid otsuseid. Praegu lubab seadus varalise kahjuga liiklusõnnetuse põhjustajat väärteokorras trahvida. Suurem osa plekimõlkijaid trahvi ei saa, sest politseid ei kutsuta. Siseministeerium plaanib trahvimisvõimaluse üldse ära kaotada. Tegelikult ei ole riigil soovi karistada inimest nende tegude eest, mis on juhtunud kogemata ja mis otseselt ei ohusta ühegi inimese elu ja tervist. Siseministeerium loodab, et plaanitav seadusemuudatus jõustub 2023. aasta alguses. Ministeerium on välja arvutanud, et muudatuse mõjul vähenevad politsei väljasõidud varalise kahjuga liiklusõnnetustele 70 protsenti ja vastavate väärteomenetluste maht umbes 60 protsenti. Politsei ja piirivalveamet on sellist muudatust juba üsna kaua oodanud ja see peaks aitama riigil kokku hoida ligikaudu 830000 eurot aastas.
Tulevikus ei peaks politsei enam varalise kahjuga liiklusõnnetuste pärast välja sõitma isegi juhul, kui õnnetuse osapooled süüdlases kokkuleppele ei jõua. Siseministeeriumis valminud seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus jätaks kindlustusandja jaoks vajaliku tõenditekogumise inimeste enda teha.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kui liiklusõnnetuses keegi viga ei saa, aga autod on rikutud, võivad inimesed ise otsustada, kes süüdi on. Kui kokkuleppele ei jõuta, tuleb politsei kutsuda. 2019. aastal tegi politsei varalise kahjuga liiklusõnnetuste sündmuskohale 15000 väljasõitu. Ligi 3000 korda alustati süüdlase väljaselgitamiseks väärteomenetlus. Värskelt välja käidud plaaniga loodab siseministeerium politseiressursse säästa. Politsei ja piirivalveameti juhtivkorrakaitseametnik Sirle Loigo ütleb, et tulevikus ei peaks politseid kutsuma ka juhul, kui õnnetuse asjaosalised erimeelt jäävad. Siis on oluline see, et tuleks teha pildid koguda kokku siis nende osapoolte andmed ja neid hiljem siis edastada kindlustusandjale. See tähendaks seda, et seal sündmuskohal ei ole näiteks vaja oodata politseid. Inimesed ei pea vaidlema 11 süüdistama, vaid saavad asuda kohe ikkagi nende tõendite kogumise kallal. Politseil poleks kohustust välja sõita ka juhul, kui inimesed ikkagi otsustavad hädaabinumbrile helistada. Tulevikus ikkagi püütakse siis seda inimest nõustada selliselt, et, et nad saavad ise selle sündmuse lahendatud ja kindlustus teeb hiljem siis nende kogutud tõendite põhjal otsuse või siis ka kui vaja on noh, näiteks kogutakse mingisuguseid tõendeid juurde, aga tulevikus kindlasti jääb politsei sõitma kõikide nendele õnnetustele, kus on inimesed viga saanud ja ka sellistele õnnetustele näiteks kus üks osapoolt on siis sündmuskohalt lahkunud. Politsei peaks jätkuvalt sõitma kohale ka juhul, kui üks osapool ei anna oma kontaktandmeid, on joobes või kui inimesed ei saa üksteisest näiteks keelebarjääri tõttu aru. Sirle Loigo sõnul kutsutakse tihti politsei eeldusega, et korrakaitse otsus mängib rolli hilisemas kindlustusvaidluses. Tegelikult toimuvad väärteomenetluse ja kindlustusjuhtumi menetlemine paralleelselt, aga üksteisest ei sõltu. See otsus, mida täna teeb politsei väärtemenetluses, otsustades, et kes on nii-öelda süüdi, see otsus ei ole täna kindlustusele siduv ja ka täna teeb kindlustuspolitseis erinevaid otsuseid. Praegu lubab seadus varalise kahjuga liiklusõnnetuse põhjustajat väärteokorras trahvida. Suurem osa plekimõlkijaid trahvi ei saa, sest politseid ei kutsuta. Siseministeerium plaanib trahvimisvõimaluse üldse ära kaotada. Tegelikult ei ole riigil soovi karistada inimest nende tegude eest, mis on juhtunud kogemata ja mis otseselt ei ohusta ühegi inimese elu ja tervist. Siseministeerium loodab, et plaanitav seadusemuudatus jõustub 2023. aasta alguses. Ministeerium on välja arvutanud, et muudatuse mõjul vähenevad politsei väljasõidud varalise kahjuga liiklusõnnetustele 70 protsenti ja vastavate väärteomenetluste maht umbes 60 protsenti. Politsei ja piirivalveamet on sellist muudatust juba üsna kaua oodanud ja see peaks aitama riigil kokku hoida ligikaudu 830000 eurot aastas.

### Response:
Tulevikus ei peaks politsei enam varalise kahjuga liiklusõnnetuste pärast välja sõitma isegi juhul, kui õnnetuse osapooled süüdlases kokkuleppele ei jõua. Siseministeeriumis valminud seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus jätaks kindlustusandja jaoks vajaliku tõenditekogumise inimeste enda teha.