Integratsiooni sihtasutuse juhataja Irene Käosaare sõnul oleks tulnud taasiseseisvunud Eestis kohe üle minna täielikule eestikeelsele haridusele. Praegune haridussüsteem on näidanud, et umbes kolmandikus vene põhikoolidest on riigikeele õpetamise tase selline, et nende lõpetajad suudavad öelda vaid mõned eestikeelsed fraasid. Ilmselgelt me oleks pidanud minema eestikeelsele haridusele üle palju kauem aega tagasi, ilmselgelt me oleks pidanud seda tegema algusest peale, ehk siis arvestades juba lasteaeda, aga kindlasti põhikoolist, milleni me tegelikult ei ole jõudnud ju ka tänini, sest neid poliitilisi otsuseid ka täna ei ole. Me räägime praegu gümnaasiumiastmes 60 40 aga põhikoolis põhimõte mõtteliselt kool võib õpetada ainult kaks korda nädalas eesti keelt ja see on kõik. Ilmselgelt sellest ei piisa. Nii et kui ma ütleks, et kui nüüd keerata peaaegu 30 aastat tagasi aega ja ma oleksin tolles ajas siis ma arvan, et ma soovitaksin kõikidel poliitikutel ja ma arvan, et poliitikud ka ise oleksid sellel hetkel selleks küpsed, et ikkagi minna eestikeelsele õppele üle algusest peale ja võimalikult kiiremini ja kindlasti säilitades seal see mitmekeelsuse komponent, ma ei ütle seda, et vene keel peaks olema nulli peal. Ma arvan, et see on väga hea, kui me väärtustame kõiki emakeeli. Neli aastat tagasi avatud jõhvi riigigümnaasiumi õppejuhi Kristelle Kaarma sõnul oligi kooli käivitamisel kõige suurem üllatus see, et ootamatult palju tuli õpilasi, kelle riigikeeleoskus oli puudulik. Me silmitsi faktiga, et meie noored, kes tulevad vene koolidest, ei oska eesti keelt ja, ja paraku see probleem on täna sama aktuaalne, mitte midagi teha ei ole. Koalitsiooni soovitud vene koolide säilitamise korral tuleks haridusinimeste sõnul nendes koolides kontrollida eesti keele õpetamise taset. Sellele juhtis ajakirjas õiguskeel tähelepanu ka keeleinspektsiooni peadirektor Ilmar Tomusk. Inspektsiooni andmetele ei vastanud eelmisel aastal 3200-st venekeelse üldhariduskooli õpetajast veidi enam kui 600 õpetaja, eesti keele oskus nõuetele.
Integratsiooni sihtasutuse juhataja Irene Käosaare sõnul on Eesti hariduselu arengut pärssinud poliitiline otsustamatus, mille tagajärjel suhtuvad palju venekeelsed põhikoolid riigikeele õpetamisse vastutustundetult. Keeleinspektsiooni hinnangul ei vasta ligi viiendiku venekeelsete üldhariduskoolide õpetajate keeletase nõuetele. Käosaare arvates oleks Eestis pidanud kohe pärast iseseisvuse taastamist minema üle eestikeelsele haridusele.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Integratsiooni sihtasutuse juhataja Irene Käosaare sõnul oleks tulnud taasiseseisvunud Eestis kohe üle minna täielikule eestikeelsele haridusele. Praegune haridussüsteem on näidanud, et umbes kolmandikus vene põhikoolidest on riigikeele õpetamise tase selline, et nende lõpetajad suudavad öelda vaid mõned eestikeelsed fraasid. Ilmselgelt me oleks pidanud minema eestikeelsele haridusele üle palju kauem aega tagasi, ilmselgelt me oleks pidanud seda tegema algusest peale, ehk siis arvestades juba lasteaeda, aga kindlasti põhikoolist, milleni me tegelikult ei ole jõudnud ju ka tänini, sest neid poliitilisi otsuseid ka täna ei ole. Me räägime praegu gümnaasiumiastmes 60 40 aga põhikoolis põhimõte mõtteliselt kool võib õpetada ainult kaks korda nädalas eesti keelt ja see on kõik. Ilmselgelt sellest ei piisa. Nii et kui ma ütleks, et kui nüüd keerata peaaegu 30 aastat tagasi aega ja ma oleksin tolles ajas siis ma arvan, et ma soovitaksin kõikidel poliitikutel ja ma arvan, et poliitikud ka ise oleksid sellel hetkel selleks küpsed, et ikkagi minna eestikeelsele õppele üle algusest peale ja võimalikult kiiremini ja kindlasti säilitades seal see mitmekeelsuse komponent, ma ei ütle seda, et vene keel peaks olema nulli peal. Ma arvan, et see on väga hea, kui me väärtustame kõiki emakeeli. Neli aastat tagasi avatud jõhvi riigigümnaasiumi õppejuhi Kristelle Kaarma sõnul oligi kooli käivitamisel kõige suurem üllatus see, et ootamatult palju tuli õpilasi, kelle riigikeeleoskus oli puudulik. Me silmitsi faktiga, et meie noored, kes tulevad vene koolidest, ei oska eesti keelt ja, ja paraku see probleem on täna sama aktuaalne, mitte midagi teha ei ole. Koalitsiooni soovitud vene koolide säilitamise korral tuleks haridusinimeste sõnul nendes koolides kontrollida eesti keele õpetamise taset. Sellele juhtis ajakirjas õiguskeel tähelepanu ka keeleinspektsiooni peadirektor Ilmar Tomusk. Inspektsiooni andmetele ei vastanud eelmisel aastal 3200-st venekeelse üldhariduskooli õpetajast veidi enam kui 600 õpetaja, eesti keele oskus nõuetele.

### Response:
Integratsiooni sihtasutuse juhataja Irene Käosaare sõnul on Eesti hariduselu arengut pärssinud poliitiline otsustamatus, mille tagajärjel suhtuvad palju venekeelsed põhikoolid riigikeele õpetamisse vastutustundetult. Keeleinspektsiooni hinnangul ei vasta ligi viiendiku venekeelsete üldhariduskoolide õpetajate keeletase nõuetele. Käosaare arvates oleks Eestis pidanud kohe pärast iseseisvuse taastamist minema üle eestikeelsele haridusele.