Armsad kaasmaalased, austatud president Lennart Meri, riigikogu esinaine, peaminister Teie ekstsellentsid, kaitseväelased ja kaitseliitlased. Eesti rahvas tähistab tänast võidupüha, Võnnu lahingu 80 viiendat aastapäeva. Esmakordselt NATO ja Euroopa Liidu täieõigusliku liikmena. Nende oluliste teetähisteni jõudmist toetasid suured ootused ja tuleviku usk, nagu need on meie rahva saatjateks olnud läbi aegade. Tänase püha tähistamine seostub heade ootustega. Läidab ju eestlane, tule selleks, et tunda end turvaliselt ja koguda jõudu. Täna kogunevad inimesed peatselt lõkete ümber mille süütamisest saab sündmus sadades külades ja tuhandetes kodudes üle Eesti. Võidu ja jaanituli ühendab inimesi ja sisendab uut lootust. Lootusrikas oli ka äsja lõppenud kalendri kevad. Euroopa Liidu ja NATO-ga liitumist saatis usk täiendavasse kindlustundesse, mida need ühendused pakuvad kõigile oma liikmetele. Reaalsemaks muutus paljude põlvkondade üks suuri eesmärke tagada oma rahvale ja isamaale kindel tulevik ning turvatunne ka kiire üleilmastumise protsessides. Tänasel võidupüha paraadil marsivad meie kaitseväelased esmakordselt NATO riigi sõduritena. Ühtlasi levivad siin Rakveres kõigi liikmesriikide lipud ning esindatud on meie partnerid alliansist. Tervitame neid sõbralikult ja koostöövalmilt. Head paraadil osalejad täna 85 aastat tagasi saavutas Eesti armee vabadussõja olulise võidu. Toonase armee ridades võitlesid väljaõppinud sõdurite kõrval talumehed, haritlased ja koolipoisid, aga ka eestlastele appi tõtanud teiste rahvaste esindajad. Nõnda tõid otsustava võidu Võnnu all. Nii isamaa armastusele toetub vapruse kui ka püüd vabadusele ja enesemääramisele, mis elu põhiväärtustena ühendavad. Paljusid rahvaid. Eesti on tänulik oma liitlastele vabadussõjas. Ent liitlasi vajame ka tänapäeval ja mitte ainult sellepärast, et Eesti riik on väike. Iga riigi ja rahva eesmärgid teostuvad edukamalt just koostöös partneritega. NATO kaudu koondub Eesti selja taha alliansi kõigi liikmesriikide potentsiaal. See annab meile julgeoleku garantii millega võrreldavat ei leidu ajaloos ega tänases maailmas. Ühtlasi on Eestile auasi täita oma liitlaskohustusi ning panustada nii regiooni kui maailma turvalisuse. Iseseisvus rahva hea käekäik ja riigikaitse saavad alguse elanike kaitsetahtest ning riigi esmasest iseseisvast kaitsevõimest. Sellest tõest lähtudes alustasime iseseisvuse taastamise järel oma kaitsejõudude ülesehitamist. Ajateenistus on olnud ja peab jääma osaks meie riigikaitsest, sest ainult seeläbi saab kaitsevägi valmistada ette vajalikke reservüksusi. On oluline mõista, et esmase iseseisva kaitsevõime säilitamine tugevdab ühtaegu sõjalist võimekust ning kodanike turvatunnet ja kaitsetahet. Tahaksin siinkohal rõhutada kaitseliidu erilist rolli nii sõjalise valmisoleku hoidmises territoriaalkaitse korraldamises kui ka kaitse tahte kasvatamises. Kaitseliidu noorteorganisatsioonid, kodutütred ja noored kotkad on asendamatud isamaalises kasvatustöös. Ühtlasi on need suurimad noorteühendused Eestis, mis on avatud kõigile lastele. Igal aastal osa osaleb noorkotkaste ja kodutütarde tasuta suvelaagrites tuhandeid lapsi. Kaitseliidu peamine jõud noorte hulgas on vabatahtlikkus ja aatelisus aga ka juhtide isiklik eeskuju. Kaitsetahte kujundamine on tähtis riiklik ülesanne mis peaks väljenduma ka meie koolide õppekavades. Kasvatades noori patriootlikus vaimus anname, anname neile ühtlasi ülevaate riikluse aluste ja seda toetavatest ühisväärtustest. Nii valmistame ette tulevasi riigi kaitsjaid, aga ennekõike oma riiki ja iseseisvust pühaks pidavaid kodanikke. Armsad inimesed. Vabadussõja võidulahingu aastapäeval peaksime meenutama teisigi ajalootähiseid. Peatselt möödub 65 aastat Molotov-Ribbentropi pakti sõlmimisest 60 aastat ohvriterohketest kaitselahingutest sinimägedes ning 10 aastat päevast, mil okupatsiooni väed lõplikult Eestist lahkusid. Inimesi, kelle saatuse määrasid 65 aastat tagasi vallandatud sündmused elab meie hulgas aina vähem. Vabadussõja auväärsetest veteranidest on meie sekka jäänud veel ainult Johannes Tark ja Ants Ilus. Andkem au Eesti iseseisvuse eest võidelnutele ja olgem toeks neile, kes kaitsevad oma rahvast praegugi siinsamas kodupinnal või tuhandete kilomeetrite kaugusel kodust. Head võidupüha kõigile.
President Arnold Rüütel - kõne Võidupüha puhul.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Armsad kaasmaalased, austatud president Lennart Meri, riigikogu esinaine, peaminister Teie ekstsellentsid, kaitseväelased ja kaitseliitlased. Eesti rahvas tähistab tänast võidupüha, Võnnu lahingu 80 viiendat aastapäeva. Esmakordselt NATO ja Euroopa Liidu täieõigusliku liikmena. Nende oluliste teetähisteni jõudmist toetasid suured ootused ja tuleviku usk, nagu need on meie rahva saatjateks olnud läbi aegade. Tänase püha tähistamine seostub heade ootustega. Läidab ju eestlane, tule selleks, et tunda end turvaliselt ja koguda jõudu. Täna kogunevad inimesed peatselt lõkete ümber mille süütamisest saab sündmus sadades külades ja tuhandetes kodudes üle Eesti. Võidu ja jaanituli ühendab inimesi ja sisendab uut lootust. Lootusrikas oli ka äsja lõppenud kalendri kevad. Euroopa Liidu ja NATO-ga liitumist saatis usk täiendavasse kindlustundesse, mida need ühendused pakuvad kõigile oma liikmetele. Reaalsemaks muutus paljude põlvkondade üks suuri eesmärke tagada oma rahvale ja isamaale kindel tulevik ning turvatunne ka kiire üleilmastumise protsessides. Tänasel võidupüha paraadil marsivad meie kaitseväelased esmakordselt NATO riigi sõduritena. Ühtlasi levivad siin Rakveres kõigi liikmesriikide lipud ning esindatud on meie partnerid alliansist. Tervitame neid sõbralikult ja koostöövalmilt. Head paraadil osalejad täna 85 aastat tagasi saavutas Eesti armee vabadussõja olulise võidu. Toonase armee ridades võitlesid väljaõppinud sõdurite kõrval talumehed, haritlased ja koolipoisid, aga ka eestlastele appi tõtanud teiste rahvaste esindajad. Nõnda tõid otsustava võidu Võnnu all. Nii isamaa armastusele toetub vapruse kui ka püüd vabadusele ja enesemääramisele, mis elu põhiväärtustena ühendavad. Paljusid rahvaid. Eesti on tänulik oma liitlastele vabadussõjas. Ent liitlasi vajame ka tänapäeval ja mitte ainult sellepärast, et Eesti riik on väike. Iga riigi ja rahva eesmärgid teostuvad edukamalt just koostöös partneritega. NATO kaudu koondub Eesti selja taha alliansi kõigi liikmesriikide potentsiaal. See annab meile julgeoleku garantii millega võrreldavat ei leidu ajaloos ega tänases maailmas. Ühtlasi on Eestile auasi täita oma liitlaskohustusi ning panustada nii regiooni kui maailma turvalisuse. Iseseisvus rahva hea käekäik ja riigikaitse saavad alguse elanike kaitsetahtest ning riigi esmasest iseseisvast kaitsevõimest. Sellest tõest lähtudes alustasime iseseisvuse taastamise järel oma kaitsejõudude ülesehitamist. Ajateenistus on olnud ja peab jääma osaks meie riigikaitsest, sest ainult seeläbi saab kaitsevägi valmistada ette vajalikke reservüksusi. On oluline mõista, et esmase iseseisva kaitsevõime säilitamine tugevdab ühtaegu sõjalist võimekust ning kodanike turvatunnet ja kaitsetahet. Tahaksin siinkohal rõhutada kaitseliidu erilist rolli nii sõjalise valmisoleku hoidmises territoriaalkaitse korraldamises kui ka kaitse tahte kasvatamises. Kaitseliidu noorteorganisatsioonid, kodutütred ja noored kotkad on asendamatud isamaalises kasvatustöös. Ühtlasi on need suurimad noorteühendused Eestis, mis on avatud kõigile lastele. Igal aastal osa osaleb noorkotkaste ja kodutütarde tasuta suvelaagrites tuhandeid lapsi. Kaitseliidu peamine jõud noorte hulgas on vabatahtlikkus ja aatelisus aga ka juhtide isiklik eeskuju. Kaitsetahte kujundamine on tähtis riiklik ülesanne mis peaks väljenduma ka meie koolide õppekavades. Kasvatades noori patriootlikus vaimus anname, anname neile ühtlasi ülevaate riikluse aluste ja seda toetavatest ühisväärtustest. Nii valmistame ette tulevasi riigi kaitsjaid, aga ennekõike oma riiki ja iseseisvust pühaks pidavaid kodanikke. Armsad inimesed. Vabadussõja võidulahingu aastapäeval peaksime meenutama teisigi ajalootähiseid. Peatselt möödub 65 aastat Molotov-Ribbentropi pakti sõlmimisest 60 aastat ohvriterohketest kaitselahingutest sinimägedes ning 10 aastat päevast, mil okupatsiooni väed lõplikult Eestist lahkusid. Inimesi, kelle saatuse määrasid 65 aastat tagasi vallandatud sündmused elab meie hulgas aina vähem. Vabadussõja auväärsetest veteranidest on meie sekka jäänud veel ainult Johannes Tark ja Ants Ilus. Andkem au Eesti iseseisvuse eest võidelnutele ja olgem toeks neile, kes kaitsevad oma rahvast praegugi siinsamas kodupinnal või tuhandete kilomeetrite kaugusel kodust. Head võidupüha kõigile.

### Response:
President Arnold Rüütel - kõne Võidupüha puhul.