Ukraina suursaadik Eestis Mariana Petsa tunnustas ja tänab Eestit juba saadetud abi eest, kuid rõhutab, et Venemaa rünnaku all kannatav Ukraina vajab veel tuge. See tähendab veel relvi, kütust, humanitaarabi, aga ka inimesi. Sellest ka üleskutse vabatahtlikele liituda Ukraina relvajõududega. Vabatahtlike registreerib ja jagab neile selgitusi iga riigi Ukraina saatkonna kaitse atašee saatkonna Facebooki lehel on vorm, mille peab vabatahtlik täitma, siis võtab kaitseatašee vabatahtlikuga ühendust, tehakse esmalt taustakontroll ja vabatahtlik viiakse Ukrainasse. Siis nad saavad liituda territoriaalkaitsejõududega ja kaitsta Ukrainat Venemaa rünnaku eest. Eesti justiitsminister maris Lauri rõhutab, et Ukrainat on parim aidata muul moel kuid vabatahtlikele sõduri tele kätt ette ei panda. Kõik sellised väga keerulised otsused tuleb langetada mitte emotsioonide lahe, vaid natuke mõelda asja üle. Nagu ma ütlen veelkord, et aitamisvõimalusi on hästi palju, väga mitmesuguseid, enne kui nii öelda tormata kohe sõdima. Tasub kaaluda ja mõelda, et järsku on siiski olemas mingeid teisi võimalusi ilma et otseselt kohe sõdima minna. Kuigi petsa täpset numbrit ei ütle, on juba Eestist inimesi, kes on Ukraina saatkonda pöördunud sooviga minna Ukrainat relvaga kaitsma. Me just alustasime, kuid soovijate hulk on muljetavaldav. Need ei ole ainult eestlased, inimesi on ka teistest rahvustest. Ma ütleks, et on 1000 ukrainlase, kes tahavad siit Eestist minna Ukrainat kaitsma. Nad ei lähe küll selle üksuse alla, aga siiski me mõistame, et Ukraina julgeolek on Euroopa julgeolek.
Üleskutsele Ukrainat relvaga kaitsta on vastanud juba ka inimesed Eestist. Valitsus alles arutab, kuidas vabatahtlikega seotud seadusandlust selgemaks teha.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Ukraina suursaadik Eestis Mariana Petsa tunnustas ja tänab Eestit juba saadetud abi eest, kuid rõhutab, et Venemaa rünnaku all kannatav Ukraina vajab veel tuge. See tähendab veel relvi, kütust, humanitaarabi, aga ka inimesi. Sellest ka üleskutse vabatahtlikele liituda Ukraina relvajõududega. Vabatahtlike registreerib ja jagab neile selgitusi iga riigi Ukraina saatkonna kaitse atašee saatkonna Facebooki lehel on vorm, mille peab vabatahtlik täitma, siis võtab kaitseatašee vabatahtlikuga ühendust, tehakse esmalt taustakontroll ja vabatahtlik viiakse Ukrainasse. Siis nad saavad liituda territoriaalkaitsejõududega ja kaitsta Ukrainat Venemaa rünnaku eest. Eesti justiitsminister maris Lauri rõhutab, et Ukrainat on parim aidata muul moel kuid vabatahtlikele sõduri tele kätt ette ei panda. Kõik sellised väga keerulised otsused tuleb langetada mitte emotsioonide lahe, vaid natuke mõelda asja üle. Nagu ma ütlen veelkord, et aitamisvõimalusi on hästi palju, väga mitmesuguseid, enne kui nii öelda tormata kohe sõdima. Tasub kaaluda ja mõelda, et järsku on siiski olemas mingeid teisi võimalusi ilma et otseselt kohe sõdima minna. Kuigi petsa täpset numbrit ei ütle, on juba Eestist inimesi, kes on Ukraina saatkonda pöördunud sooviga minna Ukrainat relvaga kaitsma. Me just alustasime, kuid soovijate hulk on muljetavaldav. Need ei ole ainult eestlased, inimesi on ka teistest rahvustest. Ma ütleks, et on 1000 ukrainlase, kes tahavad siit Eestist minna Ukrainat kaitsma. Nad ei lähe küll selle üksuse alla, aga siiski me mõistame, et Ukraina julgeolek on Euroopa julgeolek.

### Response:
Üleskutsele Ukrainat relvaga kaitsta on vastanud juba ka inimesed Eestist. Valitsus alles arutab, kuidas vabatahtlikega seotud seadusandlust selgemaks teha.