Murekohti on võib-olla kaks tükki ja mõlemad on seotud siis sellega, et mil viisil loendust korraldatakse, et selleks on erinevaid viise ja statistikaamet on praegu pakkunud siis välja sellised lahendused, et ühelt poolt püütakse seda loendust teha siis täielikult registripõhisena ja täiendada seda sellise suhteliselt suuremahulise küsitlusuuringuga, umbes 60000 inimest on plaanitud valimimahuks. Ja teadlased on seda ettevalmistusprotsessi pikalt tegelikult üle 10 aasta jälginud ja kõiki neid noh, murekohti ja meile tundub, et, et selle mõlema poolega on probleeme, millele see märgukiri siis tähelepanu juhibki. Juhul kui see rahvaloendus viiakse läbi nii nagu statistikaamet on seda praegu planeerinud kas need andmed on tegelikult usaldusväärsed? Need andmed on suurte piirangutega ja probleem on selles, et et statistikaamet hindab seda usaldusväärsust, noh, niimoodi kogu rahvastiku tasemel, et tõepoolest, et kui me vaatame rahvastiku tervikuna siis need arvulised tulemused on realistlikud. Aga et loendus kui niisugune hästi suur andmekogumine, mis hõlmab kogu rahvast, et tema suhtes on ootus selline, et, et loendus peab olema samavõrra usaldusväärne ka väiksemate rahvastikurühmade ja piirkondade lõikes ja see niisugune kriitika koht ongi eelkõige seal, et selles loenduses on siis kohti ja elemente, mille puhul seda usaldusväärsust tagada. Niisuguse lähenemisega ei suudeta. Praegu välja pakutud lahenduse järgi tehakse ka 60000 vastaga valimisuuring. Et kas seda arvu peaks lihtsalt suurendama, et kui see oleks 100000, et kas siis sellest piisaks? Siin ongi nüüd selline nagu kontseptuaalne või, või olemuslik küsimus, et loendus on ju kõik andmekogumine ehk et niisuguse valimuuringuga kaasneb alati esindusviga.
Statistikaamet on teinud ettepaneku korraldada uus loendus täielikult registripõhiselt. Sellele lisanduks 60 000 vastajaga valimiuuring, et koguda teavet nende ühiskonna jaoks oluliste nähtuste kohta, mis registrites ei kajastu.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Murekohti on võib-olla kaks tükki ja mõlemad on seotud siis sellega, et mil viisil loendust korraldatakse, et selleks on erinevaid viise ja statistikaamet on praegu pakkunud siis välja sellised lahendused, et ühelt poolt püütakse seda loendust teha siis täielikult registripõhisena ja täiendada seda sellise suhteliselt suuremahulise küsitlusuuringuga, umbes 60000 inimest on plaanitud valimimahuks. Ja teadlased on seda ettevalmistusprotsessi pikalt tegelikult üle 10 aasta jälginud ja kõiki neid noh, murekohti ja meile tundub, et, et selle mõlema poolega on probleeme, millele see märgukiri siis tähelepanu juhibki. Juhul kui see rahvaloendus viiakse läbi nii nagu statistikaamet on seda praegu planeerinud kas need andmed on tegelikult usaldusväärsed? Need andmed on suurte piirangutega ja probleem on selles, et et statistikaamet hindab seda usaldusväärsust, noh, niimoodi kogu rahvastiku tasemel, et tõepoolest, et kui me vaatame rahvastiku tervikuna siis need arvulised tulemused on realistlikud. Aga et loendus kui niisugune hästi suur andmekogumine, mis hõlmab kogu rahvast, et tema suhtes on ootus selline, et, et loendus peab olema samavõrra usaldusväärne ka väiksemate rahvastikurühmade ja piirkondade lõikes ja see niisugune kriitika koht ongi eelkõige seal, et selles loenduses on siis kohti ja elemente, mille puhul seda usaldusväärsust tagada. Niisuguse lähenemisega ei suudeta. Praegu välja pakutud lahenduse järgi tehakse ka 60000 vastaga valimisuuring. Et kas seda arvu peaks lihtsalt suurendama, et kui see oleks 100000, et kas siis sellest piisaks? Siin ongi nüüd selline nagu kontseptuaalne või, või olemuslik küsimus, et loendus on ju kõik andmekogumine ehk et niisuguse valimuuringuga kaasneb alati esindusviga.

### Response:
Statistikaamet on teinud ettepaneku korraldada uus loendus täielikult registripõhiselt. Sellele lisanduks 60 000 vastajaga valimiuuring, et koguda teavet nende ühiskonna jaoks oluliste nähtuste kohta, mis registrites ei kajastu.