Lapseeas liikumine parandab vaimset võimekust, nii leidsid Tartu Ülikooli teadlased aasta alguses avaldatud uuringus. Tartu Ülikooli liikumise sporditeaduste doktorant Kirke Reisberg ütles, et eelkooliealised lapsed, kes rohkem liiguvad, mõistavad ka maailma paremini ning nende tajuvõimed on rohkem arenenud. Kaasa aitab igasugune liikumine, nagu näiteks rahulik jalgrattasõit või väljas aktiivselt mängimine. See oli siuke noh, hea leid, et tasub lihtsalt nii-öelda sealt ekraani tagant püsti tulla, lähed õue, jalutab ja tegelikult juba see on ka nagu kasulik, laps läheb kooli juba tegelikult tal on nagu paremad eeldused hea õpivõimekuse loomiseks. Tartu Ülikooli teadlased mõõtsid kuue ja poole aastaste laste kehalist aktiivsust ning seejärel aasta hiljem, kui lapsed olid koolis esimesse klassi läinud, nende vaimset võimekust. Lapsed, kes olid kehaliselt aktiivsemad, olid koolis edukamad võrreldes nendega, kes liikusid vähem. Eeskätt seostus lastel vaimne võimekus parema maailma hoomamisega. Näiteks mõistsid nad paremini esemete ja mõistete omavahelisi suhteid ja seoseid. Selline üldistus, oskus ja nagu suhtemõistete tundmine ta aitabki, nagu siis sellele loogilisele, sellele arutlusmõtlemisvõimele kaasa, siis ka aitab neid sündmusi igapäevaelus nagu järjestada mõiste nii öelda objektide ja inimeste nii-öelda nagu paiknemist, omavahelisi suhteid, samuti siis aitab kaasa probleemi lahendusele, et noh, kõik see on nagu päris vajalik, et juba nagu koolis nii-öelda nagu hakkama saada. Kuigi vaimsele võimekusele on positiivse mõjuga ka väheintensiivne liikumine, soovitab Kirke reisberg lastel igapäevaselt liikuda siiski vähemalt 60 minutit. Seda eeskätt selleks, et ennetada teisi terviseprobleeme, nagu näiteks ülekaalulisust, kõrget vererõhku või diabeeti. Osa liigutamisest peaks olema mõõduka intensiivsusega, teine osa tugevama intensiivsusega. Ja see mõõdukas, kuni tugev ongi siis see, et mingi osa päevast ikkagi peaks olema see, mis ajab nüüd nii-öelda hingeldama, noh, näiteks selle 60 minuti, sest 15 minutit ja 45 minutit võiks olla ikkagi see, mis natukene rohkem tõstab seda hingamissagedus, jalgrattasõit, suusatamine, jooksumängud. Tervise arengu instituudi 2018. aasta uurimus näitas, et seda igapäevast liikumisnormi täidab vaid veerand kahe kuni 11 aastastest poistest ja kümnendik tüdrukutest.
Lapseeas liikumine parandab vaimset võimekust. Nii leidsid Tartu Ülikooli teadlased aasta alguses avaldatud uuringus.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Lapseeas liikumine parandab vaimset võimekust, nii leidsid Tartu Ülikooli teadlased aasta alguses avaldatud uuringus. Tartu Ülikooli liikumise sporditeaduste doktorant Kirke Reisberg ütles, et eelkooliealised lapsed, kes rohkem liiguvad, mõistavad ka maailma paremini ning nende tajuvõimed on rohkem arenenud. Kaasa aitab igasugune liikumine, nagu näiteks rahulik jalgrattasõit või väljas aktiivselt mängimine. See oli siuke noh, hea leid, et tasub lihtsalt nii-öelda sealt ekraani tagant püsti tulla, lähed õue, jalutab ja tegelikult juba see on ka nagu kasulik, laps läheb kooli juba tegelikult tal on nagu paremad eeldused hea õpivõimekuse loomiseks. Tartu Ülikooli teadlased mõõtsid kuue ja poole aastaste laste kehalist aktiivsust ning seejärel aasta hiljem, kui lapsed olid koolis esimesse klassi läinud, nende vaimset võimekust. Lapsed, kes olid kehaliselt aktiivsemad, olid koolis edukamad võrreldes nendega, kes liikusid vähem. Eeskätt seostus lastel vaimne võimekus parema maailma hoomamisega. Näiteks mõistsid nad paremini esemete ja mõistete omavahelisi suhteid ja seoseid. Selline üldistus, oskus ja nagu suhtemõistete tundmine ta aitabki, nagu siis sellele loogilisele, sellele arutlusmõtlemisvõimele kaasa, siis ka aitab neid sündmusi igapäevaelus nagu järjestada mõiste nii öelda objektide ja inimeste nii-öelda nagu paiknemist, omavahelisi suhteid, samuti siis aitab kaasa probleemi lahendusele, et noh, kõik see on nagu päris vajalik, et juba nagu koolis nii-öelda nagu hakkama saada. Kuigi vaimsele võimekusele on positiivse mõjuga ka väheintensiivne liikumine, soovitab Kirke reisberg lastel igapäevaselt liikuda siiski vähemalt 60 minutit. Seda eeskätt selleks, et ennetada teisi terviseprobleeme, nagu näiteks ülekaalulisust, kõrget vererõhku või diabeeti. Osa liigutamisest peaks olema mõõduka intensiivsusega, teine osa tugevama intensiivsusega. Ja see mõõdukas, kuni tugev ongi siis see, et mingi osa päevast ikkagi peaks olema see, mis ajab nüüd nii-öelda hingeldama, noh, näiteks selle 60 minuti, sest 15 minutit ja 45 minutit võiks olla ikkagi see, mis natukene rohkem tõstab seda hingamissagedus, jalgrattasõit, suusatamine, jooksumängud. Tervise arengu instituudi 2018. aasta uurimus näitas, et seda igapäevast liikumisnormi täidab vaid veerand kahe kuni 11 aastastest poistest ja kümnendik tüdrukutest.

### Response:
Lapseeas liikumine parandab vaimset võimekust. Nii leidsid Tartu Ülikooli teadlased aasta alguses avaldatud uuringus.