19. sajandil ehitatud Narva-Jõesuu jumalaema kaasane ikooni kirik on põlenud mitu korda. Aasta tagasi toimunud põlengus sai kannatada kiriku puithoone ja hinnalisest kirikuvarast hävis pea kolmandik. Mullu suvel toimunud põleng kahjustas kirikuhoonet juba nii tugevasti, et selle taastamine ei tundunud enam otstarbekana. Nüüd on kogudus võtnud nõuks õigeusu kiriku ikkagi taastada. Esialgse arvestuse järgi võiks taastamistööd maksma minna üle 600000 euro ja hoone varemed tuleb sisuliselt lahti võtta ja uuesti kokku panna. Kogudusel on õnnestunud annetustena koguda üle 100000 euro ja teist sama palju eraldab palkseinte ja katusekonstruktsioonide taastamiseks muinsuskaitseamet, räägib muinsuskaitseameti peadirektori kohusetäitja Linda Lainvoo, kes veel mullu suvel kahtles, kas hoonet ongi veel võimalik endisel kujul üles ehitada. Ajaloolist substantsi seal ikkagi veidi on säilinud ja teisest küljest me peame silmas pidama ka seda, et on, on teatud selliseid sümbolobjekte või sümbolhooneid, mille puhul selle hoone olemasolu on, on täpselt sama oluline kui, kui see ajalooline materjal ja kui me mõtleme näiteks kas või Nõmme turuhoonele, mis ju samuti on, on tegelikult koopiana üles ehitatud mis sai oluliselt suuremaid kahjustusi veel kui Narva-Jõesu õigeusu kirik, siis selline tegevus just seda konteksti ja, ja seda arhitektuurset iseloomu silmas pidades on igal juhul õigustatud. Puudu olevat neljasadat tuhandet eurot taotleb kogudus riigilt ja seni tulutult. Siseministeerium vastas kogudusele, et nende eelarves pühakodade ehituseks ega taastamiseks vahendeid pole ja raha võiks koguda korjanduste toel või omavalitsuse kaasates. Samuti võiks kogudus pöörduda abi saamiseks Moskva patriarhaadi poole. Raha pole Narva-Jõesuu õigeusu kiriku taastamiseks ka kultuuriministeeriumil, räägib Kultuuriministeeriumi muinsuskaitse nõunik Liina Jänes. Narva-Jõesuu kirik küsis kultuuriministeeriumilt tõesti 400000 eurot taastamistöödeks ja see vajadus on igati põhjendatud ja arusaadav, aga sellist summat ei ole praegu kuskilt võtta. Kriisi tõttu on ka ministeeriumi eelarve pingeline ja reservid pingelised ja seetõttu erakorralisi toetusi nii suures mahus ei ole võimalik kanda. Kui meil õnnestuks mälestistele mõeldud toetuste summat suurendada, oleks võimalik ka kirikuid suuremas mahus toetada, võib-olla isegi luua eraldi toetusmeede, nagu oli kunagi pühakodade programm. Muinsuskaitseameti peadirektori kohusetäitja Linda Lainvoo sõnul ei saa ka muinsuskaitseamet praegu rohkem juurde anda, kuid kogudusel on võimalik järgnevatel aastatel raha juurde taotleda. Uudistele Jüri Nikolajev Narva.
Muinsuskaitseamet eraldas Narva-Jõesuu õigeusu kiriku taastamiseks 100 000 eurot. Põlengus tugevasti kannatada saanud Narva-Jõesuu õigeusu kiriku taastamiseks kulub üle poole miljoni euro.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
19. sajandil ehitatud Narva-Jõesuu jumalaema kaasane ikooni kirik on põlenud mitu korda. Aasta tagasi toimunud põlengus sai kannatada kiriku puithoone ja hinnalisest kirikuvarast hävis pea kolmandik. Mullu suvel toimunud põleng kahjustas kirikuhoonet juba nii tugevasti, et selle taastamine ei tundunud enam otstarbekana. Nüüd on kogudus võtnud nõuks õigeusu kiriku ikkagi taastada. Esialgse arvestuse järgi võiks taastamistööd maksma minna üle 600000 euro ja hoone varemed tuleb sisuliselt lahti võtta ja uuesti kokku panna. Kogudusel on õnnestunud annetustena koguda üle 100000 euro ja teist sama palju eraldab palkseinte ja katusekonstruktsioonide taastamiseks muinsuskaitseamet, räägib muinsuskaitseameti peadirektori kohusetäitja Linda Lainvoo, kes veel mullu suvel kahtles, kas hoonet ongi veel võimalik endisel kujul üles ehitada. Ajaloolist substantsi seal ikkagi veidi on säilinud ja teisest küljest me peame silmas pidama ka seda, et on, on teatud selliseid sümbolobjekte või sümbolhooneid, mille puhul selle hoone olemasolu on, on täpselt sama oluline kui, kui see ajalooline materjal ja kui me mõtleme näiteks kas või Nõmme turuhoonele, mis ju samuti on, on tegelikult koopiana üles ehitatud mis sai oluliselt suuremaid kahjustusi veel kui Narva-Jõesu õigeusu kirik, siis selline tegevus just seda konteksti ja, ja seda arhitektuurset iseloomu silmas pidades on igal juhul õigustatud. Puudu olevat neljasadat tuhandet eurot taotleb kogudus riigilt ja seni tulutult. Siseministeerium vastas kogudusele, et nende eelarves pühakodade ehituseks ega taastamiseks vahendeid pole ja raha võiks koguda korjanduste toel või omavalitsuse kaasates. Samuti võiks kogudus pöörduda abi saamiseks Moskva patriarhaadi poole. Raha pole Narva-Jõesuu õigeusu kiriku taastamiseks ka kultuuriministeeriumil, räägib Kultuuriministeeriumi muinsuskaitse nõunik Liina Jänes. Narva-Jõesuu kirik küsis kultuuriministeeriumilt tõesti 400000 eurot taastamistöödeks ja see vajadus on igati põhjendatud ja arusaadav, aga sellist summat ei ole praegu kuskilt võtta. Kriisi tõttu on ka ministeeriumi eelarve pingeline ja reservid pingelised ja seetõttu erakorralisi toetusi nii suures mahus ei ole võimalik kanda. Kui meil õnnestuks mälestistele mõeldud toetuste summat suurendada, oleks võimalik ka kirikuid suuremas mahus toetada, võib-olla isegi luua eraldi toetusmeede, nagu oli kunagi pühakodade programm. Muinsuskaitseameti peadirektori kohusetäitja Linda Lainvoo sõnul ei saa ka muinsuskaitseamet praegu rohkem juurde anda, kuid kogudusel on võimalik järgnevatel aastatel raha juurde taotleda. Uudistele Jüri Nikolajev Narva.

### Response:
Muinsuskaitseamet eraldas Narva-Jõesuu õigeusu kiriku taastamiseks 100 000 eurot. Põlengus tugevasti kannatada saanud Narva-Jõesuu õigeusu kiriku taastamiseks kulub üle poole miljoni euro.