President Kersti Kaljulaid kuulutas täna välja vastuolulise isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise, millega asutatakse elektrooniline biomeetriliste isikuandmete andmekogu abis. Kaljulaid märkis, et kõnealune seadus muudab seniseid andmetöötluse praktikaid ning selles esineb põhiseaduse riiveid. Samas ei muuda presidendi sõnul iga riive seadust põhiseadusega vastuolus olevaks. Kaljulaid rõhutas ka, et ühiskondlikult tuleks läbi arutada, mida tohib riik teha inimesele kuuluvate andmetega. Seaduseelnõu vastu võidelnud Eesti Konservatiivsel rahvaerakonnal ei ole väga häid võimalusi, kuidas selle jõustumist takistada, tunnistas erakonna juht Martin Helme. Meie probleem on see, et riigikogu liikmetel või ka riigikogu fraktsioonil ei ole ette nähtud seaduslikku viisi, kuidas seda kohtus nüüd vaidlustada, et ma teeks üleskutse kõikidele inimestele, kelle andmeid sinna abisesse kantakse, pöörduda ise kohtu poole ja nõuda oma andmed, siis kustutamist kogu sellest andmebaasist ja kui see tegevus on piisavalt massiline, siis meil õnnestub see andmebaas tegelikult muuta töövõimetuks. Helme sõnul on eesmärk jõuda vaidlusega riigikohtusse, kuhu pöördumiseks on aga väga piiratud võimalused. Me saame pöörduda, ütleme näiteks halduskohtusse ja vaidlustada nüüd väljakuulutamise otsuse, aga noh, neid juhtumeid Eestis on olnud ja ega kohtud neid eriti tegelikult lahendada ei taha, poliitilist seisukohta nad eriti võtta ei taha. Me kindlasti räägime juristidega sellest, missugune see perspektiiv on, et ega meil kohtus ei ole mõtet käia, kui meile öeldakse, et sealt mitte midagi nagu ei saavuta. Üldine hinnang on selline, et et perspektiiv on kehvakene. Aga võib-olla on võimalik, et keegi inimene kaebab kohtusse üldse mitte juriidiline isik, vaid füüsiline isik. Ja seal on perspektiiv parem, nii et noh, me, me tegeleme sellega. Õiguskantsler Ülle Madise on loonud seaduse analüüsimiseks töörühma ja annab oma hinnangu sügise alguseks. Esiteks, see seadus ei ole ju selge, et me jälle ei saa täpselt aru, milline on siis see andme, koosseis, mida selles andmekogus hoitakse, kuidas hoitakse, kui kaua hoitakse, kõik see on lükatud hoopiski andmekogu põhimääruse lahendada, mis omakorda on juba täitevvõimu tasandil. Nii et ka see on üks probleeme, millele otsime meie siin vastust. Et ega viimati pole kujunenud olukord, kus riigikogu võtab vastu seaduse, mis on justkui tühi raam ja siis selle pildi sinna sisse paneb täitevvõim hoopis väiksema avalikkuse saatel.
President Kersti Kaljulaid kuulutas välja 15. juunil Riigikogus vastu võetud vastuolulise isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise, millega asutatakse elektrooniline biomeetriliste isikuandmete andmekogu ABIS.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
President Kersti Kaljulaid kuulutas täna välja vastuolulise isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise, millega asutatakse elektrooniline biomeetriliste isikuandmete andmekogu abis. Kaljulaid märkis, et kõnealune seadus muudab seniseid andmetöötluse praktikaid ning selles esineb põhiseaduse riiveid. Samas ei muuda presidendi sõnul iga riive seadust põhiseadusega vastuolus olevaks. Kaljulaid rõhutas ka, et ühiskondlikult tuleks läbi arutada, mida tohib riik teha inimesele kuuluvate andmetega. Seaduseelnõu vastu võidelnud Eesti Konservatiivsel rahvaerakonnal ei ole väga häid võimalusi, kuidas selle jõustumist takistada, tunnistas erakonna juht Martin Helme. Meie probleem on see, et riigikogu liikmetel või ka riigikogu fraktsioonil ei ole ette nähtud seaduslikku viisi, kuidas seda kohtus nüüd vaidlustada, et ma teeks üleskutse kõikidele inimestele, kelle andmeid sinna abisesse kantakse, pöörduda ise kohtu poole ja nõuda oma andmed, siis kustutamist kogu sellest andmebaasist ja kui see tegevus on piisavalt massiline, siis meil õnnestub see andmebaas tegelikult muuta töövõimetuks. Helme sõnul on eesmärk jõuda vaidlusega riigikohtusse, kuhu pöördumiseks on aga väga piiratud võimalused. Me saame pöörduda, ütleme näiteks halduskohtusse ja vaidlustada nüüd väljakuulutamise otsuse, aga noh, neid juhtumeid Eestis on olnud ja ega kohtud neid eriti tegelikult lahendada ei taha, poliitilist seisukohta nad eriti võtta ei taha. Me kindlasti räägime juristidega sellest, missugune see perspektiiv on, et ega meil kohtus ei ole mõtet käia, kui meile öeldakse, et sealt mitte midagi nagu ei saavuta. Üldine hinnang on selline, et et perspektiiv on kehvakene. Aga võib-olla on võimalik, et keegi inimene kaebab kohtusse üldse mitte juriidiline isik, vaid füüsiline isik. Ja seal on perspektiiv parem, nii et noh, me, me tegeleme sellega. Õiguskantsler Ülle Madise on loonud seaduse analüüsimiseks töörühma ja annab oma hinnangu sügise alguseks. Esiteks, see seadus ei ole ju selge, et me jälle ei saa täpselt aru, milline on siis see andme, koosseis, mida selles andmekogus hoitakse, kuidas hoitakse, kui kaua hoitakse, kõik see on lükatud hoopiski andmekogu põhimääruse lahendada, mis omakorda on juba täitevvõimu tasandil. Nii et ka see on üks probleeme, millele otsime meie siin vastust. Et ega viimati pole kujunenud olukord, kus riigikogu võtab vastu seaduse, mis on justkui tühi raam ja siis selle pildi sinna sisse paneb täitevvõim hoopis väiksema avalikkuse saatel.

### Response:
President Kersti Kaljulaid kuulutas välja 15. juunil Riigikogus vastu võetud vastuolulise isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise, millega asutatakse elektrooniline biomeetriliste isikuandmete andmekogu ABIS.