Sel korral on muinsuskaitse aastaraamatu üks peamisi teemasid koolid vanades majades. See saab alguse juba raamatu kaanelt, mis kujutab mullu renoveeritud Pärsti mõisa lasteaeda. Muinsuskaitseameti aasta teo auhinna saanud lasteaiaruumid esindavad suurepärast näidet lastele loodud ruumist, kus on samas väärikalt arvestatud ajaloolise hoone eripäraga. Nii ütles üks tänavuse aastaraamatu toimetajatest Anneli Randla. See koolide plokk sisaldab veel õige mitut head näidet sellest, kuidas vanadesse hoonetesse tuua ja luua koolihooneid. Ja noh, kui me mõtleme ka sellise rohepöörde mõttes, kus on oluline see, et me vast ehitas me vähem uut ja kasutasime juba olemasolevat Teine suur teema muinsuskaitse aastaraamatus on sel korral vanalinnamaastikud. Kuivõrd vanalinnade kaitsekorrad on praegu uuendamisel, on neist eriti oluline rääkida, märkis Randla. Nende maastike all, siis võib väga erinevaid asju mõelda, siin on, on pikem artikkel vanalinna katusemaastikest Tallinna näitel siis, aga noh, sama kehtib ka siis näiteks Tartu või Viljandi kohta on palju kohti, kust näiteks Tallinna vanalinna katused kenasti ära paistavad ja vahest võivad need kohad olla päris ootamatud või neid võib ka juurde tekkida, et kui me mõtleme praegu ehituses oleva Niguliste kiriku lifti peale, siis Niguliste kiriku tornist hakkavad avanema palju uusi vaateid, mida ju pikka aega nüüd ei ole. Ei ole saanud külastajad näha. Muinsuskaitse aastaraamatu kirikute rubriigi artiklid annavad ülevaate erinevatest töödest üle Eesti. On siis aarded, mis tulid välja Uusalu kirikust, kus siis tegelikult hakati restaureerima kooriruumi, seinu ja võlve, aga peale päris kuldsete tähtedega võlvi leidub ka mumifitseerunud krahvi süda ja tõenäoliselt ka üks päris keskaegne reliikvia. Kunstirubriigist leiab teiste seas lood, Õnnepalee, valgustid, taassünnist ning presidendi kantselei kadunud ja leitud tekstiiltapeetidest. Arheoloogia peatükis saab lugeda nii põhjasõjaaegsete matmispaikade leidudest kui ka arheoloogiapärandi kaitse võimalikkusest Eestis. 2021. aasta muinsuskaitseameti aastaraamat sisaldab veel mitut pikemat persoonilugu näiteks arheoloog Mati Mandeli, konservaator Jaan Märsi ning plekkseppade Andrus Raie ja Kalvi Kondioga. Raamatu toimetajad on Maris Mändel, Anneli Randla ja Triin Reidla.
Värskes Muinsuskaitse aastaraamatus on fookuses vanalinna maastikud ning koolid vanades hoonetes. Kunstiakadeemias tutvustati värsket Muinsuskaitse aastaraamatut. Kogumik annab ülevaate möödunud aasta olulisematest tegudest ja silmapaistvamatest inimestest muinsuskaitses.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Sel korral on muinsuskaitse aastaraamatu üks peamisi teemasid koolid vanades majades. See saab alguse juba raamatu kaanelt, mis kujutab mullu renoveeritud Pärsti mõisa lasteaeda. Muinsuskaitseameti aasta teo auhinna saanud lasteaiaruumid esindavad suurepärast näidet lastele loodud ruumist, kus on samas väärikalt arvestatud ajaloolise hoone eripäraga. Nii ütles üks tänavuse aastaraamatu toimetajatest Anneli Randla. See koolide plokk sisaldab veel õige mitut head näidet sellest, kuidas vanadesse hoonetesse tuua ja luua koolihooneid. Ja noh, kui me mõtleme ka sellise rohepöörde mõttes, kus on oluline see, et me vast ehitas me vähem uut ja kasutasime juba olemasolevat Teine suur teema muinsuskaitse aastaraamatus on sel korral vanalinnamaastikud. Kuivõrd vanalinnade kaitsekorrad on praegu uuendamisel, on neist eriti oluline rääkida, märkis Randla. Nende maastike all, siis võib väga erinevaid asju mõelda, siin on, on pikem artikkel vanalinna katusemaastikest Tallinna näitel siis, aga noh, sama kehtib ka siis näiteks Tartu või Viljandi kohta on palju kohti, kust näiteks Tallinna vanalinna katused kenasti ära paistavad ja vahest võivad need kohad olla päris ootamatud või neid võib ka juurde tekkida, et kui me mõtleme praegu ehituses oleva Niguliste kiriku lifti peale, siis Niguliste kiriku tornist hakkavad avanema palju uusi vaateid, mida ju pikka aega nüüd ei ole. Ei ole saanud külastajad näha. Muinsuskaitse aastaraamatu kirikute rubriigi artiklid annavad ülevaate erinevatest töödest üle Eesti. On siis aarded, mis tulid välja Uusalu kirikust, kus siis tegelikult hakati restaureerima kooriruumi, seinu ja võlve, aga peale päris kuldsete tähtedega võlvi leidub ka mumifitseerunud krahvi süda ja tõenäoliselt ka üks päris keskaegne reliikvia. Kunstirubriigist leiab teiste seas lood, Õnnepalee, valgustid, taassünnist ning presidendi kantselei kadunud ja leitud tekstiiltapeetidest. Arheoloogia peatükis saab lugeda nii põhjasõjaaegsete matmispaikade leidudest kui ka arheoloogiapärandi kaitse võimalikkusest Eestis. 2021. aasta muinsuskaitseameti aastaraamat sisaldab veel mitut pikemat persoonilugu näiteks arheoloog Mati Mandeli, konservaator Jaan Märsi ning plekkseppade Andrus Raie ja Kalvi Kondioga. Raamatu toimetajad on Maris Mändel, Anneli Randla ja Triin Reidla.

### Response:
Värskes Muinsuskaitse aastaraamatus on fookuses vanalinna maastikud ning koolid vanades hoonetes. Kunstiakadeemias tutvustati värsket Muinsuskaitse aastaraamatut. Kogumik annab ülevaate möödunud aasta olulisematest tegudest ja silmapaistvamatest inimestest muinsuskaitses.