Sotsiaaldemokraatliku erakonna esindaja Jevgeni Ossinovski sõnul on kõrgkoolide rahastamise olukord halb. Kõrghariduse peab raha suunama ja seda peab tegema kiiresti. No olukord on kahtlemata hull, see ei ole kellelegi uudis, see teema on ju kõrgkoolide poolt olnud laual juba õige mitu aastat on poliitiliselt väljendanud muret olukorra üle, aga tegelikke lahendusi pakkunud ei ole, nii et selles mõttes koolidele tuleb riigieelarvest täiendavaid vahendeid eraldada. Seda tuleb teha tegelikult võimalikult kiiresti. Ei ole normaalne ka see olukord, kus riigil ei ole ülikoolidega halduslepinguid, nii et ma arvan, et tagasi nii-öelda kokkuleppelisse raami on vaja jõuda ja loomulikult see eeldab seda, et lähiaastatel siis vastav riigieelarveline eraldis siis kasvab nende summadeni, mis, millest siin juttu on olnud, et tõepoolest me suudaksime oma maailma tasemel kõrgharidust ka edaspidi hoida. Isamaa esindaja Tõnis Lukase sõnul räägiti kõrghariduse rahastamisküsimusest juba läbirääkimiste esimesel päeval. Lukase sõnul mõistavad tegelikult kõik osapooled, et kõrgharidusse on vaja raha juurde suunata. Üldiselt oli suhtumine rektorite ettepanekusse ja vajaduse täiendava raha leidmiseks positiivne, nii et ma loodan, et kui lõppkokkulepet sõlmime, siis siis saab kõrgharidus ka lisaraha. Lukase sõnul on lisaks oluline, et tulevastel tudengitel oleks võimalik õppida soovi korral eesti keeles. Meie ettepanek on, et kõigi õppekava gruppide sees olevate kõigi õppekava rühmade puhul vähemalt üks õppekava peaks olema eesti keeles, see tähendab, et nii bakalaureuse kui magistriõppes peaks olema kõigis õppekava gruppides kõigis õppekava rühmades võimalik õppida ka eesti keeles. Õigus eestikeelsele kõrgharidusele peaks olema tagatud Eesti ülikoolides. Ossinovski sõnul peaks üle vaatama ka tudengite toetused, sest seoses elukalliduse tõusuga on need ajale jalgu jäänud. Ja teiselt poolt oleme meie pannud lauale kindlasti ka tudengite õppetoetuste süsteemi ülevaatamise vajadus, põhine õppetoetus ja, ja ka siis see tulemusstipendium, mis omal ajal, kui ta loodi nüüd peaaegu 10 aastat tagasi oli, oli täitsa adekvaatne ja mõistlik viis, kuidas tudengeid toetada, siis loomulikult tänaseks on need toetussummad jäänud ajale jalgu ja arvestades ka kiiret hinnatõusu, ka siin oleks asjakohane see väike revisjon ja täiendav täiendava vahendi eraldamine.
Kõrghariduse alarahastamine on olnud probleemiks juba aastaid. Ka koalitsioonikõnelustel on oluliseks punktiks kõrgharidusse raha suunamine.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Sotsiaaldemokraatliku erakonna esindaja Jevgeni Ossinovski sõnul on kõrgkoolide rahastamise olukord halb. Kõrghariduse peab raha suunama ja seda peab tegema kiiresti. No olukord on kahtlemata hull, see ei ole kellelegi uudis, see teema on ju kõrgkoolide poolt olnud laual juba õige mitu aastat on poliitiliselt väljendanud muret olukorra üle, aga tegelikke lahendusi pakkunud ei ole, nii et selles mõttes koolidele tuleb riigieelarvest täiendavaid vahendeid eraldada. Seda tuleb teha tegelikult võimalikult kiiresti. Ei ole normaalne ka see olukord, kus riigil ei ole ülikoolidega halduslepinguid, nii et ma arvan, et tagasi nii-öelda kokkuleppelisse raami on vaja jõuda ja loomulikult see eeldab seda, et lähiaastatel siis vastav riigieelarveline eraldis siis kasvab nende summadeni, mis, millest siin juttu on olnud, et tõepoolest me suudaksime oma maailma tasemel kõrgharidust ka edaspidi hoida. Isamaa esindaja Tõnis Lukase sõnul räägiti kõrghariduse rahastamisküsimusest juba läbirääkimiste esimesel päeval. Lukase sõnul mõistavad tegelikult kõik osapooled, et kõrgharidusse on vaja raha juurde suunata. Üldiselt oli suhtumine rektorite ettepanekusse ja vajaduse täiendava raha leidmiseks positiivne, nii et ma loodan, et kui lõppkokkulepet sõlmime, siis siis saab kõrgharidus ka lisaraha. Lukase sõnul on lisaks oluline, et tulevastel tudengitel oleks võimalik õppida soovi korral eesti keeles. Meie ettepanek on, et kõigi õppekava gruppide sees olevate kõigi õppekava rühmade puhul vähemalt üks õppekava peaks olema eesti keeles, see tähendab, et nii bakalaureuse kui magistriõppes peaks olema kõigis õppekava gruppides kõigis õppekava rühmades võimalik õppida ka eesti keeles. Õigus eestikeelsele kõrgharidusele peaks olema tagatud Eesti ülikoolides. Ossinovski sõnul peaks üle vaatama ka tudengite toetused, sest seoses elukalliduse tõusuga on need ajale jalgu jäänud. Ja teiselt poolt oleme meie pannud lauale kindlasti ka tudengite õppetoetuste süsteemi ülevaatamise vajadus, põhine õppetoetus ja, ja ka siis see tulemusstipendium, mis omal ajal, kui ta loodi nüüd peaaegu 10 aastat tagasi oli, oli täitsa adekvaatne ja mõistlik viis, kuidas tudengeid toetada, siis loomulikult tänaseks on need toetussummad jäänud ajale jalgu ja arvestades ka kiiret hinnatõusu, ka siin oleks asjakohane see väike revisjon ja täiendav täiendava vahendi eraldamine.

### Response:
Kõrghariduse alarahastamine on olnud probleemiks juba aastaid. Ka koalitsioonikõnelustel on oluliseks punktiks kõrgharidusse raha suunamine.