Eelmise aasta mais märkasid USA kaitseuuringute keskuses töötavad Lukas, Gua ja Loren Sung midagi kummalist. Põhja-Korea H. Sadama lähedal kogunes sadakond laeva. Oli kahtlus, et Fenyang müüb mingit väärtuslikku kaupa otse avamerel olles nii tollivaateväljast eemal, kehtivad ju Põhja-Koreale mitmed ekspordi ja impordisanktsioonid nende tuuma ja raketikatsetuste pärast. Selle asemel, et kaubad sadamasse viia, tõstetakse need merel ühelt laevalt teisele. Esimest korda nägid USA eksperdid eelmise aasta mais kümneid laevu Põhja-Koreasse sõitmas. Algas ulatuslik kaubavedu, milles osales lõpuks 279 laeva. Kuid neid laevu ei kasutatud relvade ega võltsitud sularahaveoks või uimastite või ohustatud liikidega kauplemiseks. Need ei vedanud isegi sütt, mis on Funyangi kõige kasumlikum eksport. Need laevad tegelesid liiva kaevandamise ja vedamisega. See võib tunduda kahjutu, kuid 2000 seitsmeteistkümnenda aasta detsembris vastu võetud ÜRO sanktsioonide alusel on liivaga kauplemine Põhja-Koreas. Rahvusvahelise õiguse rikkumine. Liiva eksporditulu oli eelmisel aastal vähemalt 22 miljonit dollarit, ütleb ÜRO aprillis avaldatud raportis. Selle väitel saatis Fenyang 2019. aasta maist kuni aasta lõpuni välismaale peamiselt Hiinasse miljon tonni liiva. Ka Goo ja sung märkasid, et ühed laevad sõitsid Hiina lipu all, teistel olid Hiina nimed. Oma teooria kontrollimiseks võeti appi ka satelliidifotod ja ajalugu. Uurides selgus, et Põhja-Korea on liiva eksportinud 90.-te aastate algusest. Inimkond tarbib umbes 50 miljardit tonni liiva aastas, see on vee järel teisel kohal. Liiva kulub nii betooni, klaasi kui ka elektroonikatööstuses. Kõrbeliiv on ehituses kasutamiseks liiga peen, sest see ei seo hästi. Tsemendi valmistamiseks on parim jõeliiv ookeani liiv tuleb aga enne kasutamist magestada. Maailma suurim liivatarbija ongi Hiina. Peking kasutas ehitusbuumi kõrgaastatel 2011 kuni 13 betooni rohkem kui Ameerika Ühendriigid kogu 20. sajandi jooksul. Hiina ise korraldas eelmise aasta alguses haarangu jans jõe ääres toimuva ebaseadusliku liiva kaevandamise vastu. Arestiti 251 miljonit dollarit 305 liivakaevanduslaeva ja 2,8 miljonit kuupmeetrit liiva. Samas on liiva kaevandamine, logistiline õudusunenägu, selle pesemine, ladustamine ja nii raske toote vedamise kulud on suured. ÜRO on üllatunud, et aastaid ei osanud keegi sellist operatsiooni märgata, hoolimata asjaolust, et sellega oli seotud pea 300 laeva ja veel rohkem inimesi.
Põhja-Korea teenis aastaga miljoneid dollareid müües Hiinale salakaubana liiva.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Eelmise aasta mais märkasid USA kaitseuuringute keskuses töötavad Lukas, Gua ja Loren Sung midagi kummalist. Põhja-Korea H. Sadama lähedal kogunes sadakond laeva. Oli kahtlus, et Fenyang müüb mingit väärtuslikku kaupa otse avamerel olles nii tollivaateväljast eemal, kehtivad ju Põhja-Koreale mitmed ekspordi ja impordisanktsioonid nende tuuma ja raketikatsetuste pärast. Selle asemel, et kaubad sadamasse viia, tõstetakse need merel ühelt laevalt teisele. Esimest korda nägid USA eksperdid eelmise aasta mais kümneid laevu Põhja-Koreasse sõitmas. Algas ulatuslik kaubavedu, milles osales lõpuks 279 laeva. Kuid neid laevu ei kasutatud relvade ega võltsitud sularahaveoks või uimastite või ohustatud liikidega kauplemiseks. Need ei vedanud isegi sütt, mis on Funyangi kõige kasumlikum eksport. Need laevad tegelesid liiva kaevandamise ja vedamisega. See võib tunduda kahjutu, kuid 2000 seitsmeteistkümnenda aasta detsembris vastu võetud ÜRO sanktsioonide alusel on liivaga kauplemine Põhja-Koreas. Rahvusvahelise õiguse rikkumine. Liiva eksporditulu oli eelmisel aastal vähemalt 22 miljonit dollarit, ütleb ÜRO aprillis avaldatud raportis. Selle väitel saatis Fenyang 2019. aasta maist kuni aasta lõpuni välismaale peamiselt Hiinasse miljon tonni liiva. Ka Goo ja sung märkasid, et ühed laevad sõitsid Hiina lipu all, teistel olid Hiina nimed. Oma teooria kontrollimiseks võeti appi ka satelliidifotod ja ajalugu. Uurides selgus, et Põhja-Korea on liiva eksportinud 90.-te aastate algusest. Inimkond tarbib umbes 50 miljardit tonni liiva aastas, see on vee järel teisel kohal. Liiva kulub nii betooni, klaasi kui ka elektroonikatööstuses. Kõrbeliiv on ehituses kasutamiseks liiga peen, sest see ei seo hästi. Tsemendi valmistamiseks on parim jõeliiv ookeani liiv tuleb aga enne kasutamist magestada. Maailma suurim liivatarbija ongi Hiina. Peking kasutas ehitusbuumi kõrgaastatel 2011 kuni 13 betooni rohkem kui Ameerika Ühendriigid kogu 20. sajandi jooksul. Hiina ise korraldas eelmise aasta alguses haarangu jans jõe ääres toimuva ebaseadusliku liiva kaevandamise vastu. Arestiti 251 miljonit dollarit 305 liivakaevanduslaeva ja 2,8 miljonit kuupmeetrit liiva. Samas on liiva kaevandamine, logistiline õudusunenägu, selle pesemine, ladustamine ja nii raske toote vedamise kulud on suured. ÜRO on üllatunud, et aastaid ei osanud keegi sellist operatsiooni märgata, hoolimata asjaolust, et sellega oli seotud pea 300 laeva ja veel rohkem inimesi.

### Response:
Põhja-Korea teenis aastaga miljoneid dollareid müües Hiinale salakaubana liiva.