Täna toimus ohutusjuurdluse keskuse pressikonverents, kus anti ülevaade parvlaev Estonia vraki ja seda ümbritseva merepõhja eeluuringutest. Uuringuid viisid eelmisel nädalal eestlaste juhtimisel läbi Eesti ohutusjuurdluse keskus, Rootsi õnnetusjuhtumite uurimise amet ja Soome ohutusjuurdluse amet. Eesti geoloogiateenistuse mereoloogia ja geofüüsika osakonna juhataja Sten Suuroja kirjeldas tehtud uuringuid. Eesti geoloogiateenistus tegi Estonia Raki piirkonnas siis merepõhja geoloogilisi uuringuid kasutamise selleks seisma akustilist uuringu meetodit, mis siis lahti seletada tähendab seda, et saatsime helilained alla ja siis salvestasime tagasi peegeldunud lained siis, mis annab ülevaate siis erinevatest settekihtidest ja nende paksusest. Tegu on kaudse meetodiga kindlasti me ei saa nüüd täie kindlusega öelda, et mis koosta see kivi või teine kivi on, aga kindlasti me näeme seda sete läbilõiketa geloogilist läbilõiget. Kõikidel päevadel takistas Estonia vraki uuringuid tundmatu segaja, mistõttu oli nähtavus häiritud. Ohutusjuurdluse keskuse juhi Rene Arikase sõnul jäid mõned edasiseks tööks vajalikud laevapõhjamõõtmise seekord tegemata. Miks see on oluline või miks see tegi muret, oli see, et me tahtsime mõõta laeva põhja, siis kallet ja mõõta ka ära siis võimalik laevakere läbiv aine, et selleks siis oligi vaja, et meil oleks võimalik nii-öelda võimaliku suures ulatuses selle 3D sonariga pilt saada. Ja need kaks asja jäid meil tegemata, et eesmärk ongi see, et nüüd leida lahendus, kuidas me saaksime seda ülevaadet seal natukene regulaarsemalt, et selle alusel siis nagu planeerida oma tegevusi, kui me näeme, et seal meid piirkonnas ei segata, et siis me saame minna operatiivselt ja viia edu tööd lõpuni, mis meil hetkel jäi tegemata. Hoolimata takistustest viidi läbi siiski enamik planeeritud uuringutest ning nüüd algab kogutud andmete detailne analüüs, mis kestab orienteeruvalt kolm kuud. Ohutusjuurdluse keskuse juhataja Rene Arikase sõnul vraki põhiuuringutega veel alustada ei saa. Siis meil oleks vaja 3D kujutis luua täielik frakis, nii palju, kui see on võimalik ja ta ära mõõdistada, ehk siis täpselt aru saada, et kui suured need deformatsioonid on, et need osalt ka need asjad, mis meil jäid tegemata ja sinna 3D nii-öelda sellisele kujutise peale tõmma panna ka fotogrameetria, ehk siis meil tekkis ka fotograaf ja hiline kolmD kujutis sellest Frakist paralleelselt, siis mis praegu ei ole veel meil õnnestunud, mis oli plaanis, meil oli luua siis laevast 3D digitaalne mudel.
Parvlaeva Estonia vraki eeluuringute käigus kogutud andmete analüüsi põhjal pannakse paika edasine uuringute käik.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Täna toimus ohutusjuurdluse keskuse pressikonverents, kus anti ülevaade parvlaev Estonia vraki ja seda ümbritseva merepõhja eeluuringutest. Uuringuid viisid eelmisel nädalal eestlaste juhtimisel läbi Eesti ohutusjuurdluse keskus, Rootsi õnnetusjuhtumite uurimise amet ja Soome ohutusjuurdluse amet. Eesti geoloogiateenistuse mereoloogia ja geofüüsika osakonna juhataja Sten Suuroja kirjeldas tehtud uuringuid. Eesti geoloogiateenistus tegi Estonia Raki piirkonnas siis merepõhja geoloogilisi uuringuid kasutamise selleks seisma akustilist uuringu meetodit, mis siis lahti seletada tähendab seda, et saatsime helilained alla ja siis salvestasime tagasi peegeldunud lained siis, mis annab ülevaate siis erinevatest settekihtidest ja nende paksusest. Tegu on kaudse meetodiga kindlasti me ei saa nüüd täie kindlusega öelda, et mis koosta see kivi või teine kivi on, aga kindlasti me näeme seda sete läbilõiketa geloogilist läbilõiget. Kõikidel päevadel takistas Estonia vraki uuringuid tundmatu segaja, mistõttu oli nähtavus häiritud. Ohutusjuurdluse keskuse juhi Rene Arikase sõnul jäid mõned edasiseks tööks vajalikud laevapõhjamõõtmise seekord tegemata. Miks see on oluline või miks see tegi muret, oli see, et me tahtsime mõõta laeva põhja, siis kallet ja mõõta ka ära siis võimalik laevakere läbiv aine, et selleks siis oligi vaja, et meil oleks võimalik nii-öelda võimaliku suures ulatuses selle 3D sonariga pilt saada. Ja need kaks asja jäid meil tegemata, et eesmärk ongi see, et nüüd leida lahendus, kuidas me saaksime seda ülevaadet seal natukene regulaarsemalt, et selle alusel siis nagu planeerida oma tegevusi, kui me näeme, et seal meid piirkonnas ei segata, et siis me saame minna operatiivselt ja viia edu tööd lõpuni, mis meil hetkel jäi tegemata. Hoolimata takistustest viidi läbi siiski enamik planeeritud uuringutest ning nüüd algab kogutud andmete detailne analüüs, mis kestab orienteeruvalt kolm kuud. Ohutusjuurdluse keskuse juhataja Rene Arikase sõnul vraki põhiuuringutega veel alustada ei saa. Siis meil oleks vaja 3D kujutis luua täielik frakis, nii palju, kui see on võimalik ja ta ära mõõdistada, ehk siis täpselt aru saada, et kui suured need deformatsioonid on, et need osalt ka need asjad, mis meil jäid tegemata ja sinna 3D nii-öelda sellisele kujutise peale tõmma panna ka fotogrameetria, ehk siis meil tekkis ka fotograaf ja hiline kolmD kujutis sellest Frakist paralleelselt, siis mis praegu ei ole veel meil õnnestunud, mis oli plaanis, meil oli luua siis laevast 3D digitaalne mudel.

### Response:
Parvlaeva Estonia vraki eeluuringute käigus kogutud andmete analüüsi põhjal pannakse paika edasine uuringute käik.