Anthony Blinkini kõne oli mõnevõrra deklaratiivne. Ta tuli eile Kiievist, on täna Berliinis ja homme läheb Genfi kohtuma Venemaa välisministri Sergei Lavroviga ning võib arvata, et see kõne oligi tegelikult sellest kantud, et kuna ta peab veel minema Venemaa välisministriga kohtuma, siis ta ei soovinud olla võib-olla niivõrd järsk ja öelda välja kõike, mida ta arvab, sellepärast et USA soovib endiselt diplomaatilist lahendust sellele olukorrale. Aga ta siiski loetas ette kõik asjad, mis Venemaa viimase 30 aasta jooksul valesti on teinud, kuidas Venemaa on rünnanud erinevaid riike, nii Gruusiat kui Ukrainat ja, ja selles mõttes oli see loomulikult realistlik. Kõne lõpus ütles ta välja selle, mida me tegelikult ju Balti riikides kõik loodame, et kui Ukrainas peaks mingisugune konflikt käivituma siis NATO kavatseb polsterdada oma kaitset, see oli tema sõnastus, aga noh, seda võib võtta kui selget viidet sellele, et võimaliku konflikti korral Ukrainas tooks NATO ja võib-olla ka siis Ameerika Ühendriigid Balti riikidesse juurde väe kontingente. Ja ta andis ka selgelt mõista, et kui Ukraina konflikt peaks algama, siis see tähendaks sisuliselt uut külma sõda. Aga loomulikult, see ei ole Ameerika Ühendriikide lääne valik ning ta loodab leida homsel kohtumisel diplomaatilist lahendust kogu sellele olukorrale. Ta ei arva, et see olukord suudetakse ära lahendada ühe kohtumise vaid rea diplomaatiliste kohtumistega tulevikus.
Berliinis olid koos mitme lääneriigi ministrid, et arutada Ukrainaga seotud julgeolekuküsimusi. Kiievist saabunud USA välisministri Antony Blinkeniga kohtusid Saksa ja Prantsuse välisminister ning Briti valitsuse esindaja. Blinken pidas pärast kohtumist ka kõne Atlandi-ülese partnerluse teemal ning seda jälgis Joosep Värk.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Anthony Blinkini kõne oli mõnevõrra deklaratiivne. Ta tuli eile Kiievist, on täna Berliinis ja homme läheb Genfi kohtuma Venemaa välisministri Sergei Lavroviga ning võib arvata, et see kõne oligi tegelikult sellest kantud, et kuna ta peab veel minema Venemaa välisministriga kohtuma, siis ta ei soovinud olla võib-olla niivõrd järsk ja öelda välja kõike, mida ta arvab, sellepärast et USA soovib endiselt diplomaatilist lahendust sellele olukorrale. Aga ta siiski loetas ette kõik asjad, mis Venemaa viimase 30 aasta jooksul valesti on teinud, kuidas Venemaa on rünnanud erinevaid riike, nii Gruusiat kui Ukrainat ja, ja selles mõttes oli see loomulikult realistlik. Kõne lõpus ütles ta välja selle, mida me tegelikult ju Balti riikides kõik loodame, et kui Ukrainas peaks mingisugune konflikt käivituma siis NATO kavatseb polsterdada oma kaitset, see oli tema sõnastus, aga noh, seda võib võtta kui selget viidet sellele, et võimaliku konflikti korral Ukrainas tooks NATO ja võib-olla ka siis Ameerika Ühendriigid Balti riikidesse juurde väe kontingente. Ja ta andis ka selgelt mõista, et kui Ukraina konflikt peaks algama, siis see tähendaks sisuliselt uut külma sõda. Aga loomulikult, see ei ole Ameerika Ühendriikide lääne valik ning ta loodab leida homsel kohtumisel diplomaatilist lahendust kogu sellele olukorrale. Ta ei arva, et see olukord suudetakse ära lahendada ühe kohtumise vaid rea diplomaatiliste kohtumistega tulevikus.

### Response:
Berliinis olid koos mitme lääneriigi ministrid, et arutada Ukrainaga seotud julgeolekuküsimusi. Kiievist saabunud USA välisministri Antony Blinkeniga kohtusid Saksa ja Prantsuse välisminister ning Briti valitsuse esindaja. Blinken pidas pärast kohtumist ka kõne Atlandi-ülese partnerluse teemal ning seda jälgis Joosep Värk.