Teie seas on inimesi väga erinevatelt elualadelt, aga teid kõiki ühendab pühendumus, pühendumus oma kutsetööle, vabatahtlikule tegevusele, pühendumus Eestile ning nendele väärtustele, millesse vaba Eesti usub ja millele vaba Eesti toetub. Nii iseloomustas president Toomas Hendrik Ilves neid, kellele ta mõni aeg hiljem andis kätte riiklikud teenetemärgid. Kõik aumärgi saajad on teinud midagi silmapaistvat. Nende seas oli ka arvestatav hulk kohaliku elu ja meie kultuuri edendajaid, näiteks rahvamuusik ja lõõtspillientusiasti Heino Tartes Põlvamaalt. Eks see on vist üleüldine see folkloori edendamine, ma olen teda praktiliselt üle Euroopa juba nagu edendanud ja ikka vean edasi veel nüüd läheme lõõtspilli tegemisega veel Lätimaale ja aitame naabreid ja nii see asi meil käib. Aumärgi said ka mitmed õpetajad, kuid Hugo Treffneri gümnaasiumi õpetaja Hele Kiiseli hinnangul tunnustatakse õpetajaid nende töö eest suhteliselt harva. Tuleb küll õpetajaid veel kohaliku elu edendajate seast välja, aga nad ongi ainult selle eest, nad ei ole tunnustatud, kui õpetajad oma töö eest koolis midagi on märkamises viltu, et kui me ütleme, et nüüd kultuuri ei väärtustata, siis tegelikult kultuuritegelasi tunnustatud nt kutsub neid vestlusringidesse igale poole. Aga õpetajad sinna ei kutsuta. Mitmed aumärgid läksid ka Eestist väljapoole. Nii sai Maarja Maristi vene massirepressioonide uurija Natoli Rasumav, kelle abil on meil teada pea paari 1000 eestlase saatus Nõukogude massirepressioonide ajal. Estonski fragment. Eesti osa on minu töödest suur, rääkis Rasumov. Ma tegelen suure terroriaastatega nõukogude liidus, kui hukkus ja kadus teadmata miljoneid inimesi. Neist miljon või rohkemgi, lasti lihtsalt maha ja nende seas oli palju eestlasi, rääkis rasu. Ma. Aumärgi sai ka vene inimõiguslane Ljudmille Aleksejeva, kelle kinnituse lõpetas tema eestlasest vanaema talle ühe kindla põhimõtte. Kõigi aumärgi saajate nimel võttis sõna professor Maarja Kruusmaa Tallinna tehnikaülikoolist, muuhulgas robot mannekeenide arendamisega tegelenud teadlane leidis, et tegelikult on Eestis hea elada. Et meil on vabadus rääkida ja tegutseda hoolimata oma maailmavaatelistest eelistustest, et meil on õigus kritiseerida ja mitte nõustuda ja meil on vaba voli kas või oma riigi üle nalja heita, ilma et meist keegi pärast salapärasel viisil kaduma läheks. Toomas Kelt Tartu.
President andis Tartus kätte riiklikud teenetemärgid.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Teie seas on inimesi väga erinevatelt elualadelt, aga teid kõiki ühendab pühendumus, pühendumus oma kutsetööle, vabatahtlikule tegevusele, pühendumus Eestile ning nendele väärtustele, millesse vaba Eesti usub ja millele vaba Eesti toetub. Nii iseloomustas president Toomas Hendrik Ilves neid, kellele ta mõni aeg hiljem andis kätte riiklikud teenetemärgid. Kõik aumärgi saajad on teinud midagi silmapaistvat. Nende seas oli ka arvestatav hulk kohaliku elu ja meie kultuuri edendajaid, näiteks rahvamuusik ja lõõtspillientusiasti Heino Tartes Põlvamaalt. Eks see on vist üleüldine see folkloori edendamine, ma olen teda praktiliselt üle Euroopa juba nagu edendanud ja ikka vean edasi veel nüüd läheme lõõtspilli tegemisega veel Lätimaale ja aitame naabreid ja nii see asi meil käib. Aumärgi said ka mitmed õpetajad, kuid Hugo Treffneri gümnaasiumi õpetaja Hele Kiiseli hinnangul tunnustatakse õpetajaid nende töö eest suhteliselt harva. Tuleb küll õpetajaid veel kohaliku elu edendajate seast välja, aga nad ongi ainult selle eest, nad ei ole tunnustatud, kui õpetajad oma töö eest koolis midagi on märkamises viltu, et kui me ütleme, et nüüd kultuuri ei väärtustata, siis tegelikult kultuuritegelasi tunnustatud nt kutsub neid vestlusringidesse igale poole. Aga õpetajad sinna ei kutsuta. Mitmed aumärgid läksid ka Eestist väljapoole. Nii sai Maarja Maristi vene massirepressioonide uurija Natoli Rasumav, kelle abil on meil teada pea paari 1000 eestlase saatus Nõukogude massirepressioonide ajal. Estonski fragment. Eesti osa on minu töödest suur, rääkis Rasumov. Ma tegelen suure terroriaastatega nõukogude liidus, kui hukkus ja kadus teadmata miljoneid inimesi. Neist miljon või rohkemgi, lasti lihtsalt maha ja nende seas oli palju eestlasi, rääkis rasu. Ma. Aumärgi sai ka vene inimõiguslane Ljudmille Aleksejeva, kelle kinnituse lõpetas tema eestlasest vanaema talle ühe kindla põhimõtte. Kõigi aumärgi saajate nimel võttis sõna professor Maarja Kruusmaa Tallinna tehnikaülikoolist, muuhulgas robot mannekeenide arendamisega tegelenud teadlane leidis, et tegelikult on Eestis hea elada. Et meil on vabadus rääkida ja tegutseda hoolimata oma maailmavaatelistest eelistustest, et meil on õigus kritiseerida ja mitte nõustuda ja meil on vaba voli kas või oma riigi üle nalja heita, ilma et meist keegi pärast salapärasel viisil kaduma läheks. Toomas Kelt Tartu.

### Response:
President andis Tartus kätte riiklikud teenetemärgid.