Eile hommikul enne tippkohtumist oldi üsna üldiselt arvamusel, et midagi sealt loota pole. Nüüd, pärast kohtumist teatatakse mitmele põhimõttelisele kokkuleppele jõudmisest ja olukord tundub, et on muutunud. Kas on tegelikult muutunud? Nii nagu karta oli tegelikult Pariisi kohtumine ei toonud kaasa mitte mingisugust põhimõttelist muutust. Venemaa väga üheselt andis mõista, et Venemaa jätkab agressiivset Ukraina suveräänsuse vastast poliitikat ja territoriaalse terviklikkuse lõhkumist. See, et on kokku lepitud relvarahus ja vangide vahetamises, näen seda tegelikult ainult tehniliste, selliste sammudena absoluutse miinimumiga, mida on võimalik sellisel kohtumisel ehk saavutada. Nii et, et Venemaa poolt mingit põhimõttelist muutust ei olnud Ukraina poolelt ma arvan, et president Zelenskõi oli väga suure surve all, aga ta ka oma seatud punastest joontest üle ei astunud ja ütles ka pressikonverentsil ju, et ei Krimm ega Ida-Ukraina ei saa olla kompromissi teemaks, need on Ukraina territooriumid, nii et, et sisuliselt me võime öelda, et see konflikt jätkub ja tõenäoliselt parimal juhul liigub külmutatud faasi suunas. Selle külmutatud faasi kohta ütles keegi vaatlejatest eile, et võib-olla see polegi kõige halvem lahendus. Paljudele ukrainlastele tegelikult tundubki, et võib-olla ehk kõige valutum lähiperioodi silmas pidades ongi nii-öelda konflikti külmutatud faas. Loomulikult on Zelenskõi võib-olla et kõige olulisem eesmärk nii vangide vahetamine kui tegelikkuses ka relvarahu saavutamine, lihtsalt senine viis aastat on näidanud, et kõik varasemad kokkulepped on rikutud ennekõike nende poolt, kes okupeerivad Ida-Ukrainas, Luganski ja Donetski oblastit. Selles ühisavalduses öeldakse, et OSCE missioon lastakse koha peale ja samuti rahvusvahelise Punase Risti esindajad on see tõenäoline. No missiooni tegevust laiendatakse ööpäevaringseks, see kindlasti võimaldab natukene paremini monitoorida rindejoonel toimuvat, aga kui silmas pidada, et rindejoon on üle 400 kilomeetri pikkune, siis vaevalt et see olulist mõju avaldab. Teiseks, mis minu arvates on kõige kriitilisem, on ikkagi see, et Venemaal puudub vähimgi soov anda Ukrainale võimalust taastada Ukraina seaduste kontroll Ida-Ukraina üle, ehk siis Venemaa jätkab Ukraina-vastast tegevust ka eilsel pressikonverentsil kõige ülbemal moel. Putin ütles, mida peab Ukraina tegema oma konstitutsiooni muutmisel, mille peale oli näha Zelenskõi koomikuna. Suutis vaevu naeru pidada.
Normandia neliku tippkohtumine Pariisis ei toonud Ukraina jaoks kaasa mitte mingisugust põhimõttelist muutust. Normandia neliku tippkohtumisel Pariisis saavutati kokkulepe relvarahurežiimi täielikust taastamisest Donbassis ning vangide vahetamisest veel sel aastal. Selleks on vaja OSCE missiooni ligipääsu kogu Ukraina territooriumile.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Eile hommikul enne tippkohtumist oldi üsna üldiselt arvamusel, et midagi sealt loota pole. Nüüd, pärast kohtumist teatatakse mitmele põhimõttelisele kokkuleppele jõudmisest ja olukord tundub, et on muutunud. Kas on tegelikult muutunud? Nii nagu karta oli tegelikult Pariisi kohtumine ei toonud kaasa mitte mingisugust põhimõttelist muutust. Venemaa väga üheselt andis mõista, et Venemaa jätkab agressiivset Ukraina suveräänsuse vastast poliitikat ja territoriaalse terviklikkuse lõhkumist. See, et on kokku lepitud relvarahus ja vangide vahetamises, näen seda tegelikult ainult tehniliste, selliste sammudena absoluutse miinimumiga, mida on võimalik sellisel kohtumisel ehk saavutada. Nii et, et Venemaa poolt mingit põhimõttelist muutust ei olnud Ukraina poolelt ma arvan, et president Zelenskõi oli väga suure surve all, aga ta ka oma seatud punastest joontest üle ei astunud ja ütles ka pressikonverentsil ju, et ei Krimm ega Ida-Ukraina ei saa olla kompromissi teemaks, need on Ukraina territooriumid, nii et, et sisuliselt me võime öelda, et see konflikt jätkub ja tõenäoliselt parimal juhul liigub külmutatud faasi suunas. Selle külmutatud faasi kohta ütles keegi vaatlejatest eile, et võib-olla see polegi kõige halvem lahendus. Paljudele ukrainlastele tegelikult tundubki, et võib-olla ehk kõige valutum lähiperioodi silmas pidades ongi nii-öelda konflikti külmutatud faas. Loomulikult on Zelenskõi võib-olla et kõige olulisem eesmärk nii vangide vahetamine kui tegelikkuses ka relvarahu saavutamine, lihtsalt senine viis aastat on näidanud, et kõik varasemad kokkulepped on rikutud ennekõike nende poolt, kes okupeerivad Ida-Ukrainas, Luganski ja Donetski oblastit. Selles ühisavalduses öeldakse, et OSCE missioon lastakse koha peale ja samuti rahvusvahelise Punase Risti esindajad on see tõenäoline. No missiooni tegevust laiendatakse ööpäevaringseks, see kindlasti võimaldab natukene paremini monitoorida rindejoonel toimuvat, aga kui silmas pidada, et rindejoon on üle 400 kilomeetri pikkune, siis vaevalt et see olulist mõju avaldab. Teiseks, mis minu arvates on kõige kriitilisem, on ikkagi see, et Venemaal puudub vähimgi soov anda Ukrainale võimalust taastada Ukraina seaduste kontroll Ida-Ukraina üle, ehk siis Venemaa jätkab Ukraina-vastast tegevust ka eilsel pressikonverentsil kõige ülbemal moel. Putin ütles, mida peab Ukraina tegema oma konstitutsiooni muutmisel, mille peale oli näha Zelenskõi koomikuna. Suutis vaevu naeru pidada.

### Response:
Normandia neliku tippkohtumine Pariisis ei toonud Ukraina jaoks kaasa mitte mingisugust põhimõttelist muutust. Normandia neliku tippkohtumisel Pariisis saavutati kokkulepe relvarahurežiimi täielikust taastamisest Donbassis ning vangide vahetamisest veel sel aastal. Selleks on vaja OSCE missiooni ligipääsu kogu Ukraina territooriumile.