Istungi avas vabariigi president Toomas Hendrik Ilves, kes märkis, et 10 aastat tagasi vaidlusi tekitanud emakeelse teadusemure pole enam peamine. Praegu tuleb teadlastele ehk meie ühiskonna arvamuse kujundajatel tähelepanu pöörata sellele, kuidas oma saavutustest meie pealiskaudses ajakirjanduses arusaadavamalt rääkida. Teaduslik ratsionaalne mõte on meie ajakirjandusmaastikul muutunud üha harvemaks nähtuseks, tõdes president Ilves. Kehtiv Teaduste akadeemia seadus ei pane akadeemiale küll otsesena teadussaavutuste populariseerimise ja kommunikatsiooni kohustust kuid Teaduste akadeemiale soovib järgmiseks kümnendiks korralikku, tihedat ja tõhusat meedia ja kommunikatsioonistrateegiat. Me vajame seda üha rohkem. Sestap kutsun ma teadlasi, eeskätt Teaduste Akadeemia liikmeid aktiivselt ajakirjanduses sõna võtma näiteks omaenda uurimisvaldkonda valgustama. Et Eesti lapsed ikka tahaksid õppida matemaatikat, et inimesed ikka uskusid raatsiosse, et nad ei usuks, et meid juhivad üleloomulikud jõud. Võtkem siis oma sihiks Eesti ajakirjanduse positiivne hõlvamine, et aidata see ebausu alusel teaduse alusele seisma. Et teadus, saak jääks ausse ja oleks põnev asi juba lapsepõlves, nagu ta on olnud, küllap kõigile, kes siin täna on, et ka siis, kui inimesest ei saa teadlast, pakuks teadus ja teaduslik mõtlemine talle huvi ja oleks tema mõtlemise aluseks. Et saaksime teaduses rääkida ikka emakeeles. Eesti Teaduste akadeemial on praegu 58 akadeemikut ja 19 välisliiget. Teaduste Akadeemia president Richard Villems nentis, et juubelit tähistav akadeemia tunneb end praegu tegusalt. Koostöö riigiga on olnud hea, ehkki üksikasjad vajavad pidevalt selgitamist. Samuti on hea koostöö ettevõtjatega, mis on täppisteaduste saavutuste otsene rakendus. Akadeemia on tänu oma kooslusele, kus on väga palju inimesi, kelle teine nimi on insener väga tihedalt teinud koostööd ettevõtlusega sellel tasemel, mis puudutab akadeemikuid kuu aega tagasi näiteks assotsieerus, Teaduste Akadeemia, ka Eesti inseneride liit, milline on järelkasv, see on probleem, mida me räägime 15 aastat. Kuigi meil on nüüd ülikoolid paisunud väga suureks, siis teadlaste järelkasv, doktorite järelkasv, mis huvitab nii-öelda akadeemilist teadust kõige rohkem, ma ütleksin, sellesse on nüüd pandud palju raha ja me saame näha umbes nelja-viie aasta pärast, kuidas see läheb, seni ei ole läinud see hästi. Richard Villems rõhutas, et lähema seitsme aasta jooksul on Eesti teaduse kasutada 1,8 miljardit krooni uue aparatuur ostmiseks ja 1,3 miljardit uute hoonete ehitamiseks. See võimalus tuleb meie teaduse ära kasutada, tõdes Teaduste Akadeemia president.
Eesti Teaduste Akadeemia tähistab täna oma asutamise 70. aastapäeva. Täna toimus pidulik istung.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Istungi avas vabariigi president Toomas Hendrik Ilves, kes märkis, et 10 aastat tagasi vaidlusi tekitanud emakeelse teadusemure pole enam peamine. Praegu tuleb teadlastele ehk meie ühiskonna arvamuse kujundajatel tähelepanu pöörata sellele, kuidas oma saavutustest meie pealiskaudses ajakirjanduses arusaadavamalt rääkida. Teaduslik ratsionaalne mõte on meie ajakirjandusmaastikul muutunud üha harvemaks nähtuseks, tõdes president Ilves. Kehtiv Teaduste akadeemia seadus ei pane akadeemiale küll otsesena teadussaavutuste populariseerimise ja kommunikatsiooni kohustust kuid Teaduste akadeemiale soovib järgmiseks kümnendiks korralikku, tihedat ja tõhusat meedia ja kommunikatsioonistrateegiat. Me vajame seda üha rohkem. Sestap kutsun ma teadlasi, eeskätt Teaduste Akadeemia liikmeid aktiivselt ajakirjanduses sõna võtma näiteks omaenda uurimisvaldkonda valgustama. Et Eesti lapsed ikka tahaksid õppida matemaatikat, et inimesed ikka uskusid raatsiosse, et nad ei usuks, et meid juhivad üleloomulikud jõud. Võtkem siis oma sihiks Eesti ajakirjanduse positiivne hõlvamine, et aidata see ebausu alusel teaduse alusele seisma. Et teadus, saak jääks ausse ja oleks põnev asi juba lapsepõlves, nagu ta on olnud, küllap kõigile, kes siin täna on, et ka siis, kui inimesest ei saa teadlast, pakuks teadus ja teaduslik mõtlemine talle huvi ja oleks tema mõtlemise aluseks. Et saaksime teaduses rääkida ikka emakeeles. Eesti Teaduste akadeemial on praegu 58 akadeemikut ja 19 välisliiget. Teaduste Akadeemia president Richard Villems nentis, et juubelit tähistav akadeemia tunneb end praegu tegusalt. Koostöö riigiga on olnud hea, ehkki üksikasjad vajavad pidevalt selgitamist. Samuti on hea koostöö ettevõtjatega, mis on täppisteaduste saavutuste otsene rakendus. Akadeemia on tänu oma kooslusele, kus on väga palju inimesi, kelle teine nimi on insener väga tihedalt teinud koostööd ettevõtlusega sellel tasemel, mis puudutab akadeemikuid kuu aega tagasi näiteks assotsieerus, Teaduste Akadeemia, ka Eesti inseneride liit, milline on järelkasv, see on probleem, mida me räägime 15 aastat. Kuigi meil on nüüd ülikoolid paisunud väga suureks, siis teadlaste järelkasv, doktorite järelkasv, mis huvitab nii-öelda akadeemilist teadust kõige rohkem, ma ütleksin, sellesse on nüüd pandud palju raha ja me saame näha umbes nelja-viie aasta pärast, kuidas see läheb, seni ei ole läinud see hästi. Richard Villems rõhutas, et lähema seitsme aasta jooksul on Eesti teaduse kasutada 1,8 miljardit krooni uue aparatuur ostmiseks ja 1,3 miljardit uute hoonete ehitamiseks. See võimalus tuleb meie teaduse ära kasutada, tõdes Teaduste Akadeemia president.

### Response:
Eesti Teaduste Akadeemia tähistab täna oma asutamise 70. aastapäeva. Täna toimus pidulik istung.