Haldusreformist on nüüd räägitud tõusude ja maanadega kokku umbes aasta. Paraku on kogu arutelu seni piirdunud kaardi joonistamise liitmise ja lahutamisega. Kuidas kogu see Tallinnas toimuv sekeldamine, kuidas see nagu koha peale paistab ja tundub Noarootsi vallavanem Ülo Kalmer? Tundub, et meil ei ole ikkagi kindlat sihti, kuhu me tahame jõuda ja, ja niikaua, kui ei ole kindlat sihti haldusreformi suhtes, ma arvan, et kohalikud omavalitsused on äraootaval seisukohal ja ja kui on olemas nägemus, mida Eesti riigile vaja on, kuhu me tahame jõuda, on ka selleks olemas omad präänikud. Ma arvan, et omavalitsused reformide lähevad kaasa. Anila vallavanem Arno Peksar, kas tuleks kõne alla tõepoolest ka maakonna suurune vald? Noh, selles maakonna suuruses vallas ma siiski kahtlen, sest tahes-tahtmata jäävad ikkagi väga suured erinevused ja ei näe ka sellel põhjendust, sest et igal asjal peab olema tõesti ikka välja toodud milleks ja, ja mis siis pärast saab ja kui praegu nüüd kokku kraapida terve maakonna peale kõik need investeeringud saaks tõesti mingi kopsaka summa ja ka samal ajal kui nüüd selle kopsaka summaga ma hakata nüüd objektiti mööda maakonda ringi rändama. Ikkagi, ja küsimus, kuhu kõigepealt ja kuhu selle aastakümnete pärast järjekorraga jõutakse? Siin me võime täna juba tuua näiteid ka suurtest valdadest, mis ei ole oma majandamises edukad, nad on rahalistes raskustes, riik vaatab, kuidas neid järje peale aidata. Maarootsi väikene vald. Ma arvan, et kui riik meile paar aastat tagasi 100000 sai valla teede korrashoiuks eraldada, siis oma eelarvest näiteks sel aastal me eraldame veerand miljonit investeeringuteks ja öelda, et ei ole väike vald haldussuutlik siis ma arvan, et see ei pea igati ja alati paika. Kus teile nüüd tundub, kas on võimalik jätkata nii nagu praegu või ei tule see kohe üldse kõne alla? Kuu on mitmed isikud, kellega ma olen kokku puutunud, rõhutanud üks on evolutsiooniline, teine on revolutsioonilise ja praegusel momendil meie valitsus pooldab ikkagi revolutsioonilist teed koos revolutsiooniga kaasneva vägivallaga aga mitte evolutsioonilist teed, sest tegelikult oleks väga võimalik. Kokkulepped on küllaltki paljudes omavalitsustes olemas. Saaks ühineda. Aga ainult üksi sunnismaisusega ei tee mitte midagi, oleks vaja ka präänikut ja kui nüüd riik leiaks mingisugune paar-kolmsada miljonit, ta saab omavalitsuste arvu juba selle liigutusega tõenäoliselt poole vähemaks. Ma arvan, et 10 aastat me oleme ehitanud üles kohalikke omavalitsusi ja tänaseks on ta jõudnud täiesti arvestatavasse tasemesse. Pakutavad teenused vastavad nõuet ja nüüd mõtlematult seda üles ehitatud süsteemi lammutada. Kas me oleme ikka nii rikkad?
Kommenteerivad: Noarootsi vallavanem Ülo Kalm ja Hanila vallavanem Arno Peksar.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Haldusreformist on nüüd räägitud tõusude ja maanadega kokku umbes aasta. Paraku on kogu arutelu seni piirdunud kaardi joonistamise liitmise ja lahutamisega. Kuidas kogu see Tallinnas toimuv sekeldamine, kuidas see nagu koha peale paistab ja tundub Noarootsi vallavanem Ülo Kalmer? Tundub, et meil ei ole ikkagi kindlat sihti, kuhu me tahame jõuda ja, ja niikaua, kui ei ole kindlat sihti haldusreformi suhtes, ma arvan, et kohalikud omavalitsused on äraootaval seisukohal ja ja kui on olemas nägemus, mida Eesti riigile vaja on, kuhu me tahame jõuda, on ka selleks olemas omad präänikud. Ma arvan, et omavalitsused reformide lähevad kaasa. Anila vallavanem Arno Peksar, kas tuleks kõne alla tõepoolest ka maakonna suurune vald? Noh, selles maakonna suuruses vallas ma siiski kahtlen, sest tahes-tahtmata jäävad ikkagi väga suured erinevused ja ei näe ka sellel põhjendust, sest et igal asjal peab olema tõesti ikka välja toodud milleks ja, ja mis siis pärast saab ja kui praegu nüüd kokku kraapida terve maakonna peale kõik need investeeringud saaks tõesti mingi kopsaka summa ja ka samal ajal kui nüüd selle kopsaka summaga ma hakata nüüd objektiti mööda maakonda ringi rändama. Ikkagi, ja küsimus, kuhu kõigepealt ja kuhu selle aastakümnete pärast järjekorraga jõutakse? Siin me võime täna juba tuua näiteid ka suurtest valdadest, mis ei ole oma majandamises edukad, nad on rahalistes raskustes, riik vaatab, kuidas neid järje peale aidata. Maarootsi väikene vald. Ma arvan, et kui riik meile paar aastat tagasi 100000 sai valla teede korrashoiuks eraldada, siis oma eelarvest näiteks sel aastal me eraldame veerand miljonit investeeringuteks ja öelda, et ei ole väike vald haldussuutlik siis ma arvan, et see ei pea igati ja alati paika. Kus teile nüüd tundub, kas on võimalik jätkata nii nagu praegu või ei tule see kohe üldse kõne alla? Kuu on mitmed isikud, kellega ma olen kokku puutunud, rõhutanud üks on evolutsiooniline, teine on revolutsioonilise ja praegusel momendil meie valitsus pooldab ikkagi revolutsioonilist teed koos revolutsiooniga kaasneva vägivallaga aga mitte evolutsioonilist teed, sest tegelikult oleks väga võimalik. Kokkulepped on küllaltki paljudes omavalitsustes olemas. Saaks ühineda. Aga ainult üksi sunnismaisusega ei tee mitte midagi, oleks vaja ka präänikut ja kui nüüd riik leiaks mingisugune paar-kolmsada miljonit, ta saab omavalitsuste arvu juba selle liigutusega tõenäoliselt poole vähemaks. Ma arvan, et 10 aastat me oleme ehitanud üles kohalikke omavalitsusi ja tänaseks on ta jõudnud täiesti arvestatavasse tasemesse. Pakutavad teenused vastavad nõuet ja nüüd mõtlematult seda üles ehitatud süsteemi lammutada. Kas me oleme ikka nii rikkad?

### Response:
Kommenteerivad: Noarootsi vallavanem Ülo Kalm ja Hanila vallavanem Arno Peksar.