Tegemist oli aruteluga, mis peaks riigikogule ja valitsusele andma ainest edasimõtlemiseks. Praegu on kõrghariduse puudu ligikaudu 100 miljonit eurot, tõdes haridus ja teadusminister Liina Kersna. See tähendaks ühte koma viit protsenti riigi sisemajanduse kogutoodangust. Haridusminister näeb lisaraha kaasamise võimalusena näiteks õppemaksu kehtestamist, kiirem oleks aga tasuta. Kõrghariduse õppetingimuste täpsustamine. Esmalt on võimalik piirata samal kõrgharidus astmel tasuta õppimise võimalusi. Teiseks tasub kaaluda niinimetatud ümbermõtlemise aja piiramist. Lisaks on mõistlik mitte võimaldada samaaegselt õppimist mitmel õppekaval või mitmes kõrgkoolis. Ka kehtivas õigusruumis on mitmeid võimalusi eraraha kaasamiseks, mis oleksid suunatud eelkõige töötavatele inimestele näiteks ainult osakoormusega pakutava õppe laiem lubamine. Õppekavade avamine ainult osakoormusega ehk ilma täiskoormusega õppevõimaluse a on täna erandlik ja tuleb vastavalt kõrgharidusseadusele kokku leppida ministeeriumiga sõlmitavas halduslepingus. Kehtivates halduslepingutes on selliseid õppekavu viis kuid arvestades kasvavad vajadust paindlike õppimisvõimaluste järele, on mõistlik selliseid võimalusi rohkem pakkuda. Riigikogu kõrghariduse toetusrühma juhi Margit Sutropi sõnul on vaja erakondade ülest kokkulepet selles, kas jätkata tasuta kõrgharidusega või minna üle osalisele tasulisele kõrgharidussüsteemile. Kui jätkame tasuta kõrgharidusega, siis on vaja oluliselt suurendada riigi panust. Rektorite hinnangul on kõrghariduses puudu 100 miljonit aastas. Kui riik seda raha ei leia, tuleb anda kõrgkoolidele rohkem vabadust paindlike õppimisvõimaluste loomisel olgu osakoormusega tasuline magistriõpe või mikrokraadid ja eraraha kaasamiseks erineval moel. Kui lepime kokku üleminekus kasvõi osaliselt tasulisele kõrgharidusele, siis tuleb luua süsteem, mis võimaldab õppelaenu kustutamisega ning stipendiumide maksmisega suunata noori õppima erialasid, mida tööturg vajab. Eestikeelse kõrghariduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja kvaliteedi kindlustamiseks tuleb luua kõrgkoolidele hindamisel ja raha eraldamisel sellised tegevus, näitajad, mis toetaksid kvaliteeti ja sobiva tasakaalu tagamist eestikeelse hariduse ja rahvusvahelistumise vahel. Sutropi sõnutsi tuleb kõrgharidusele võrdse ligipääsu tagamiseks muuta õppetoetuste süsteemi nii et see võimaldaks omandada haridust ja mitte lõhkuda haridusteed. Samal ajal töötades.
Riigikogu arutas olulise tähtsusega riikliku küsimusena kõrghariduse rahastamist.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Tegemist oli aruteluga, mis peaks riigikogule ja valitsusele andma ainest edasimõtlemiseks. Praegu on kõrghariduse puudu ligikaudu 100 miljonit eurot, tõdes haridus ja teadusminister Liina Kersna. See tähendaks ühte koma viit protsenti riigi sisemajanduse kogutoodangust. Haridusminister näeb lisaraha kaasamise võimalusena näiteks õppemaksu kehtestamist, kiirem oleks aga tasuta. Kõrghariduse õppetingimuste täpsustamine. Esmalt on võimalik piirata samal kõrgharidus astmel tasuta õppimise võimalusi. Teiseks tasub kaaluda niinimetatud ümbermõtlemise aja piiramist. Lisaks on mõistlik mitte võimaldada samaaegselt õppimist mitmel õppekaval või mitmes kõrgkoolis. Ka kehtivas õigusruumis on mitmeid võimalusi eraraha kaasamiseks, mis oleksid suunatud eelkõige töötavatele inimestele näiteks ainult osakoormusega pakutava õppe laiem lubamine. Õppekavade avamine ainult osakoormusega ehk ilma täiskoormusega õppevõimaluse a on täna erandlik ja tuleb vastavalt kõrgharidusseadusele kokku leppida ministeeriumiga sõlmitavas halduslepingus. Kehtivates halduslepingutes on selliseid õppekavu viis kuid arvestades kasvavad vajadust paindlike õppimisvõimaluste järele, on mõistlik selliseid võimalusi rohkem pakkuda. Riigikogu kõrghariduse toetusrühma juhi Margit Sutropi sõnul on vaja erakondade ülest kokkulepet selles, kas jätkata tasuta kõrgharidusega või minna üle osalisele tasulisele kõrgharidussüsteemile. Kui jätkame tasuta kõrgharidusega, siis on vaja oluliselt suurendada riigi panust. Rektorite hinnangul on kõrghariduses puudu 100 miljonit aastas. Kui riik seda raha ei leia, tuleb anda kõrgkoolidele rohkem vabadust paindlike õppimisvõimaluste loomisel olgu osakoormusega tasuline magistriõpe või mikrokraadid ja eraraha kaasamiseks erineval moel. Kui lepime kokku üleminekus kasvõi osaliselt tasulisele kõrgharidusele, siis tuleb luua süsteem, mis võimaldab õppelaenu kustutamisega ning stipendiumide maksmisega suunata noori õppima erialasid, mida tööturg vajab. Eestikeelse kõrghariduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja kvaliteedi kindlustamiseks tuleb luua kõrgkoolidele hindamisel ja raha eraldamisel sellised tegevus, näitajad, mis toetaksid kvaliteeti ja sobiva tasakaalu tagamist eestikeelse hariduse ja rahvusvahelistumise vahel. Sutropi sõnutsi tuleb kõrgharidusele võrdse ligipääsu tagamiseks muuta õppetoetuste süsteemi nii et see võimaldaks omandada haridust ja mitte lõhkuda haridusteed. Samal ajal töötades.

### Response:
Riigikogu arutas olulise tähtsusega riikliku küsimusena kõrghariduse rahastamist.