Rahvaliit on seni keskendunud regionaalsusele, kuid tugev tuleb olla ka riigi üldises poliitikas ja parteisiseselt peaks tugev olema maakonnabüroode ning keskbüroo koostöö. Ka peaks olema rahvaliidu edaspidi selge maailmavaateline määratlus. Seda rõhutas ka oma valimiseelses kõnes erakonna uus esimees Jaanus Marrandi. Meid peetakse väga selgelt vasakpoolseks erakonnaks ja aeg-ajalt ka meie oma kõnedest kostub see läbi. Aga kui teiselt poolt vaadata meie põhikirja, siis põhikirjaliselt me oleme määratlenud ennast rahvuslik-alalhoidliku erakonnana, et me peame ühel või teisel viisil selle avalikkuse arvamuse ja sellise väljakujunenud arvamuse vahelise vastuolu ületama. Me peame mõjuma usutavalt ka maailmavaateliselt, mitte ainult kuskil kirja pandud põhikirjaliselt. Jaanus Marrandi jääb rahvaliitu esialgu juhtima käesoleva aasta detsembrikuuni. See on ajani, kui koguneb rahvaliidu 16. korraline kongress, seal otsustatakse, kas jätkatakse sama esimehega või valitakse uus rahvaliit. Parlamendierakonna na on kaasatud edaspidigi poliitilistesse diskussioonidesse ja oma selget, st poliitilisest põhimõttest ei loobuta Eesti Raadio küsimusele, missuguse erakonnaga näeks rahvaliidu uus esimees tulevikus koostöövõimalusi vastas Jaanus Marrandi järgmist. Ma arvan, et me oleme täna opositsioonierakond ja on täiesti selge, et loomulikud koostööpartnerid on meile praegu opositsiooni erakonnad, need on siis Keskerakond ja rohelised, nende mõlemiga on meil kasvõi sotsiaalpoliitika või siis keskkonnateadlikkuse koha pealt kokkupuutepunkte ju tegelikult leida ja ma arvan, et ei tohiks olla täna erakondi, kellega koostööd ei taha teha. Ei saa teha, et kõikide erakondadega peab saama koostööd teha oma eesmärkide elluviimise nimel. Rahvaliidu erakorraline kongress valis ka neli aseesimeest, nendeks on Ester Tuiksoo, Kaarel Rüütli, Jaanus Männik ning Jaan Õuna. Rahvaliidu erakorraline kongress võttis vastu ka pöördumise kogu Eestimaa poole, milles väljendatakse sügavat muret Eestis kujunenud olukorra pärast. Ja Eesti suurima erakonnana ootab rahvaliit kõikide poliitiliste jõudude vastutustundlikku käitumist ning kutsub rahvast üles mitte alluma provokatsioonidele, vaid käituma tasakaalukalt.
Rahvaliit valis uue esimehe.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Rahvaliit on seni keskendunud regionaalsusele, kuid tugev tuleb olla ka riigi üldises poliitikas ja parteisiseselt peaks tugev olema maakonnabüroode ning keskbüroo koostöö. Ka peaks olema rahvaliidu edaspidi selge maailmavaateline määratlus. Seda rõhutas ka oma valimiseelses kõnes erakonna uus esimees Jaanus Marrandi. Meid peetakse väga selgelt vasakpoolseks erakonnaks ja aeg-ajalt ka meie oma kõnedest kostub see läbi. Aga kui teiselt poolt vaadata meie põhikirja, siis põhikirjaliselt me oleme määratlenud ennast rahvuslik-alalhoidliku erakonnana, et me peame ühel või teisel viisil selle avalikkuse arvamuse ja sellise väljakujunenud arvamuse vahelise vastuolu ületama. Me peame mõjuma usutavalt ka maailmavaateliselt, mitte ainult kuskil kirja pandud põhikirjaliselt. Jaanus Marrandi jääb rahvaliitu esialgu juhtima käesoleva aasta detsembrikuuni. See on ajani, kui koguneb rahvaliidu 16. korraline kongress, seal otsustatakse, kas jätkatakse sama esimehega või valitakse uus rahvaliit. Parlamendierakonna na on kaasatud edaspidigi poliitilistesse diskussioonidesse ja oma selget, st poliitilisest põhimõttest ei loobuta Eesti Raadio küsimusele, missuguse erakonnaga näeks rahvaliidu uus esimees tulevikus koostöövõimalusi vastas Jaanus Marrandi järgmist. Ma arvan, et me oleme täna opositsioonierakond ja on täiesti selge, et loomulikud koostööpartnerid on meile praegu opositsiooni erakonnad, need on siis Keskerakond ja rohelised, nende mõlemiga on meil kasvõi sotsiaalpoliitika või siis keskkonnateadlikkuse koha pealt kokkupuutepunkte ju tegelikult leida ja ma arvan, et ei tohiks olla täna erakondi, kellega koostööd ei taha teha. Ei saa teha, et kõikide erakondadega peab saama koostööd teha oma eesmärkide elluviimise nimel. Rahvaliidu erakorraline kongress valis ka neli aseesimeest, nendeks on Ester Tuiksoo, Kaarel Rüütli, Jaanus Männik ning Jaan Õuna. Rahvaliidu erakorraline kongress võttis vastu ka pöördumise kogu Eestimaa poole, milles väljendatakse sügavat muret Eestis kujunenud olukorra pärast. Ja Eesti suurima erakonnana ootab rahvaliit kõikide poliitiliste jõudude vastutustundlikku käitumist ning kutsub rahvast üles mitte alluma provokatsioonidele, vaid käituma tasakaalukalt.

### Response:
Rahvaliit valis uue esimehe.