Hiljutised teated Elroni poolt avasid ühiskonnas arutelu ühistranspordi teemadel. Arvamusi leidub seinast seina. Jueliesse tegi postituse Facebooki grupis linnad ja liikuvus, kus leiab, et Eesti vajab ühtset ühistranspordisüsteemi. Ütleme Eesti territooriumi suurusele 45000 uut kilomeetrit ja 1,3 miljonit elanikku siis tegelikult Eesti riigis peaks täpselt olema see üks ühistranspordi korraldaja planeerija, kes haldab erinevaid ühistranspordi liike piltlikult alates suursaarte praamidest rongidest kuni lõpetades jalgratta rendivõimalustega, mis on nii-öelda see viimane miil ühistranspordis ja loomulikult tingimused, piletisüsteemid, kõik need peab olema nii-öelda ühtlustatud, et inimesel oleks võimalikult mugavaks kõik need võimalused tehtud. Joaliasse leiab, et süsteemi keskmeks peaks saama rongiühendus. Samamoodi nagu Soomes, et rööbastransport on ühistranspordi selgroog teeb siis ülejäänud kogu see võrgustik, sealhulgas bussivõrgustik, trammivõrgustik, mis on linnalistes piirkondades, et sellest peaks see nii-öelda algama ja samamoodi, et kui sa taristut planeerida, et kas sa ehitad nii-öelda kolmes põhisuunas esimese klassi maanteed või sa vaatad ka seda, et kus ma saan raudtee ühendused linnade vaheliselt kiiremaks teha. Majandus ja kommunikatsiooniministeeriumi transpordi arengu ja investeeringute osakonna spetsialist Liis Vahteri sõnul näeb riik vaeva, et sellist süsteemi luua. Tegelikult oleme ka päris päris palju samme astunud ja, ja astumas selleks, et, et tegelikult seda killustatust ühistranspordi korralduses vähendada, neid paremini kokku nõeluda ja seda ühistranspordisüsteemi ikkagi ühtsemaks saada. Tekib küsimus, et kui idee on hea, siis miks pole Eestil juba praegu sellist ühtset süsteemi? Liis Vahter. Täna nüüd on võib-olla senisest uudsem ja terviklikum lähenemine ongi see, see, kuidas probleemistiku käsitlemise oleme ka ette võtnud, et meil on nüüd värskelt valmimas kõik transpordi liikuvuse arengukava aastani 2035 selle sellise jätkuks või, või alaosana on värskelt tegelikult valmis saanud selline asi nagu ühistranspordi arendamise tegevuskava või tegevusprogramm, mis võib-olla varasemalt on ka puudu olnud, tekivad ka nii selline süstemaatiline lähenemine siis nii ulatusliku probleemi lahendamisele.
Seoses Elroni kehtestatud rattapiletiga kerkis ühiskonnal pinnale erinevaid arvamusi Eesti ühistranspordi korraldusest.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Hiljutised teated Elroni poolt avasid ühiskonnas arutelu ühistranspordi teemadel. Arvamusi leidub seinast seina. Jueliesse tegi postituse Facebooki grupis linnad ja liikuvus, kus leiab, et Eesti vajab ühtset ühistranspordisüsteemi. Ütleme Eesti territooriumi suurusele 45000 uut kilomeetrit ja 1,3 miljonit elanikku siis tegelikult Eesti riigis peaks täpselt olema see üks ühistranspordi korraldaja planeerija, kes haldab erinevaid ühistranspordi liike piltlikult alates suursaarte praamidest rongidest kuni lõpetades jalgratta rendivõimalustega, mis on nii-öelda see viimane miil ühistranspordis ja loomulikult tingimused, piletisüsteemid, kõik need peab olema nii-öelda ühtlustatud, et inimesel oleks võimalikult mugavaks kõik need võimalused tehtud. Joaliasse leiab, et süsteemi keskmeks peaks saama rongiühendus. Samamoodi nagu Soomes, et rööbastransport on ühistranspordi selgroog teeb siis ülejäänud kogu see võrgustik, sealhulgas bussivõrgustik, trammivõrgustik, mis on linnalistes piirkondades, et sellest peaks see nii-öelda algama ja samamoodi, et kui sa taristut planeerida, et kas sa ehitad nii-öelda kolmes põhisuunas esimese klassi maanteed või sa vaatad ka seda, et kus ma saan raudtee ühendused linnade vaheliselt kiiremaks teha. Majandus ja kommunikatsiooniministeeriumi transpordi arengu ja investeeringute osakonna spetsialist Liis Vahteri sõnul näeb riik vaeva, et sellist süsteemi luua. Tegelikult oleme ka päris päris palju samme astunud ja, ja astumas selleks, et, et tegelikult seda killustatust ühistranspordi korralduses vähendada, neid paremini kokku nõeluda ja seda ühistranspordisüsteemi ikkagi ühtsemaks saada. Tekib küsimus, et kui idee on hea, siis miks pole Eestil juba praegu sellist ühtset süsteemi? Liis Vahter. Täna nüüd on võib-olla senisest uudsem ja terviklikum lähenemine ongi see, see, kuidas probleemistiku käsitlemise oleme ka ette võtnud, et meil on nüüd värskelt valmimas kõik transpordi liikuvuse arengukava aastani 2035 selle sellise jätkuks või, või alaosana on värskelt tegelikult valmis saanud selline asi nagu ühistranspordi arendamise tegevuskava või tegevusprogramm, mis võib-olla varasemalt on ka puudu olnud, tekivad ka nii selline süstemaatiline lähenemine siis nii ulatusliku probleemi lahendamisele.

### Response:
Seoses Elroni kehtestatud rattapiletiga kerkis ühiskonnal pinnale erinevaid arvamusi Eesti ühistranspordi korraldusest.