Kevadised linnuparved teevad looduse sõbra südame soojaks, aga suuri kormorani parvi Pärnu jõel indi saarte juures vaatavad need, kes asjast rohkem teavad. Süveneva murega loodusvaatleja Üllar Meriste. Asi on tänaseks naljast kaugel just siin tindi saarte juures, kus meritint käib kudemas ja see suur pidusöök tõotab siin üle käte minna. Aasta-aastalt nüüd kormonaide arvukus järjest siin piirkonnas tõusnud ja tõusnud. Ma olen jälginud nüüd seda mängu siin circa 15 aastat ja kui esimesed kormoranid siia jõudsid võib-olla 10 12 aastat tagasi, siis oli neid siin mõned ainult alguses 50 100. Noh, tänaseks ma usun, et on neid siin juba 5000, kui mitte rohkem. Praegu on lindude toidulaud rikkalik ja kala jätkub kõigile, sest peale kormoranide, keda on küll kõige rohkem, on siin hulgaliselt teisigi linde. Kormoran on hane suurune lind ja võib päevas kuni kolm kilo kala nahka pista. Meriste ütleb, et viimane aeg on kormoranide arvu, kust reguleerima hakata ka Tartu Ülikooli Eesti mereinstituudi tüoloogia kaasprofessor Timo Harula tõdeb, et kormorani on juba liiga palju. Bioloogi ja ökoloogina ma võin öelda, et ega kiskja ennem ei taandu, kui saaklooma arvukus oluliselt langema hakkab, et siis me näeme, et need linnud hakkavad ka siit minema. Need, linnud hakkasid ju siia tekkima pärast seda, kui Sindi pais oli muudetud, siis sindi kärestikuks, et oli näha, et kalavarule nähtavasti juba kuidagi ta soodsalt oli hakanud mõjuma ja see, et ta mõjus kalavarule soodsalt, mõjus ta ka soodsalt linnule. Arula ütleb, et ka kalateadlastele teeb olukord muret juba mitu aastat. Me oleme sellele teemale juba paar aastat niimoodi jõudsamalt tähelepanu pööranud ja ma tean, et tänasel päeval on keskkonnaametis ka taotlus sees, et hakata nende lindude toitumise ajal just praegusel ajal natukene nende selliste mugavustsooni siin vähendama, on mõeldud sellisele meetodile nagu mingisuguse laseriga siin vilgutada, mis peaks neid häirima ja vist ka mingi mingisugust paugutamist on siin planeeritud, lisaks siis munade õlitamisele, mida niikuinii on tehtud juba varasemalt. Ester Vilgats, Pärnu,
Pärnu jõel Tindisaarte juures võib kevadel, kui kala liigub kõige rohkem, näha pidusöögile kogunenud tuhandeid kormorane. Nende arvukus kasvab aasta-aastalt ja kui midagi ette ei võeta, söövad nad jõe kalast tühjaks, kardavad loodusvaatelejad ja kalateadlased. Nii muutub mõttetuks ka Põlula kalakasvanduses kasvatatud noorkalade vettelaskmine.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kevadised linnuparved teevad looduse sõbra südame soojaks, aga suuri kormorani parvi Pärnu jõel indi saarte juures vaatavad need, kes asjast rohkem teavad. Süveneva murega loodusvaatleja Üllar Meriste. Asi on tänaseks naljast kaugel just siin tindi saarte juures, kus meritint käib kudemas ja see suur pidusöök tõotab siin üle käte minna. Aasta-aastalt nüüd kormonaide arvukus järjest siin piirkonnas tõusnud ja tõusnud. Ma olen jälginud nüüd seda mängu siin circa 15 aastat ja kui esimesed kormoranid siia jõudsid võib-olla 10 12 aastat tagasi, siis oli neid siin mõned ainult alguses 50 100. Noh, tänaseks ma usun, et on neid siin juba 5000, kui mitte rohkem. Praegu on lindude toidulaud rikkalik ja kala jätkub kõigile, sest peale kormoranide, keda on küll kõige rohkem, on siin hulgaliselt teisigi linde. Kormoran on hane suurune lind ja võib päevas kuni kolm kilo kala nahka pista. Meriste ütleb, et viimane aeg on kormoranide arvu, kust reguleerima hakata ka Tartu Ülikooli Eesti mereinstituudi tüoloogia kaasprofessor Timo Harula tõdeb, et kormorani on juba liiga palju. Bioloogi ja ökoloogina ma võin öelda, et ega kiskja ennem ei taandu, kui saaklooma arvukus oluliselt langema hakkab, et siis me näeme, et need linnud hakkavad ka siit minema. Need, linnud hakkasid ju siia tekkima pärast seda, kui Sindi pais oli muudetud, siis sindi kärestikuks, et oli näha, et kalavarule nähtavasti juba kuidagi ta soodsalt oli hakanud mõjuma ja see, et ta mõjus kalavarule soodsalt, mõjus ta ka soodsalt linnule. Arula ütleb, et ka kalateadlastele teeb olukord muret juba mitu aastat. Me oleme sellele teemale juba paar aastat niimoodi jõudsamalt tähelepanu pööranud ja ma tean, et tänasel päeval on keskkonnaametis ka taotlus sees, et hakata nende lindude toitumise ajal just praegusel ajal natukene nende selliste mugavustsooni siin vähendama, on mõeldud sellisele meetodile nagu mingisuguse laseriga siin vilgutada, mis peaks neid häirima ja vist ka mingi mingisugust paugutamist on siin planeeritud, lisaks siis munade õlitamisele, mida niikuinii on tehtud juba varasemalt. Ester Vilgats, Pärnu,

### Response:
Pärnu jõel Tindisaarte juures võib kevadel, kui kala liigub kõige rohkem, näha pidusöögile kogunenud tuhandeid kormorane. Nende arvukus kasvab aasta-aastalt ja kui midagi ette ei võeta, söövad nad jõe kalast tühjaks, kardavad loodusvaatelejad ja kalateadlased. Nii muutub mõttetuks ka Põlula kalakasvanduses kasvatatud noorkalade vettelaskmine.