Kehtiv töötuskindlustussüsteem loodi 2002. aastal, mil tööelu ning tööjõuturg erinesid praegusest. Näiteks on infotehnoloogia areng muutnud paarikümne aastaga seda, kuidas, kui palju ja mismoodi töötavad inimesed. Seega ongi sotsiaalministri Tanel Kiige sõnul esitatud ettepanekute paketi eesmärgiks kaasajastada kogu töötushüvitiste süsteemi. Üks aspekt, mida parandada soovitakse, on hüvitise ja töötasu samaaegne maksmine töötuse perioodil. Näiteks kui praegu on inimesel mitu töökohta, aga kui kaob põhitöö, siis väikese koormusega lisatööd tehes kehtivate reeglite järgi töötushüvitisi inimene ei saa. Kiik ütleb, et tulevikus võiks osa koormusega töötamise korral lisaks saada ka töötuskindlustushüvitist. Ehk kui töötuskindlustushüvitis on määratud näiteks 180. kalendripäevaks siis vaatamata sellele, kas inimene vahepealsel ajal tööd teeb, makstakse hüvitist ikkagi kuni 180 kalendripäeva jätkab Tanel Kiik. Meie soov on see, et hüvitise saamine ei pärsiks inimese motivatsiooni tööd teha, teha kas väiksemaid tööotsi või teha ka suuremaid. Kui vaadata just seda, kuidas on need erinevad nii-öelda osapooluse tööd ja ajutised tööd ja nii-öelda tööampsud levima hakanud, siis peame õigeks ka hüvitise süsteemi selles vaates üle vaadata. Et ei tekiks olukorda, kus inimene loobub näiteks mõne tööotsa tegemiseks ja seetõttu, et ta muidu jääks hüvitisest, ilma et kokkuvõttes jääb siis vastav töö tegemata, jääb riigile vastav maksutulu saamata inimesele vastav panus tegemata. Ja samal ajal tegelikult riigile jääb see kulu hüvitise maksmise näol ikkagi alles. Kõik ideed, kuidas süsteemi kaasajastada, on paberile saanud ministeeriumi, töötukassa ja Praksise koostööna tuginedes suuresti Praksise 2018. aasta analüüsil tööturu kohta. Lisaks kaasajastamisele on kiige sõnul eesmärgiks muuta ka hüvitise saamist paindlikumaks. Tegelikult oleme ju välja toonud ka mõtte, et võiks olla kogu süsteem paindlikum ka selles vaates, et nii-öelda majanduslikult headel aegadel töö mõttes, headel aegadel, kus töö leidmine on kergem, töötasin, väiksem, võiks olla see hüvitise periood lühem ja vastupidi, siis kui näiteks majanduskasv on tööpuudus näiteks eelmine kord oli kolm korda kõrgem, kui täna oleks ka inimestel võimalik hüvitist saada kauem, et töö leidmine lihtsalt ongi objektiivselt hinnates oluliselt keerulisem aega nõuda. Eeltoodud on siiski kõigest osa seaduseelnõu väljatöötamiskavatsusest. Ideed on saadetud praegu tutvumiseks ja arvamuse avaldamiseks erinevatele osapooltele ja huvigruppidele, kellel aega tagasisidet anda 20. veebruarini. Kiik loodab, et seaduseelnõu valmib selle aasta lõpuks ning muudatused jõustuksid põhiosas 2022. aasta jaanuaris.
Sotsiaalministeerium soovib kaasajastada hüvitiste süsteemi, mis arvestaks muutustega tööturul ja suhetes, tagab töötutele parema toimetuleku ning soosib tööturule naasmist.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kehtiv töötuskindlustussüsteem loodi 2002. aastal, mil tööelu ning tööjõuturg erinesid praegusest. Näiteks on infotehnoloogia areng muutnud paarikümne aastaga seda, kuidas, kui palju ja mismoodi töötavad inimesed. Seega ongi sotsiaalministri Tanel Kiige sõnul esitatud ettepanekute paketi eesmärgiks kaasajastada kogu töötushüvitiste süsteemi. Üks aspekt, mida parandada soovitakse, on hüvitise ja töötasu samaaegne maksmine töötuse perioodil. Näiteks kui praegu on inimesel mitu töökohta, aga kui kaob põhitöö, siis väikese koormusega lisatööd tehes kehtivate reeglite järgi töötushüvitisi inimene ei saa. Kiik ütleb, et tulevikus võiks osa koormusega töötamise korral lisaks saada ka töötuskindlustushüvitist. Ehk kui töötuskindlustushüvitis on määratud näiteks 180. kalendripäevaks siis vaatamata sellele, kas inimene vahepealsel ajal tööd teeb, makstakse hüvitist ikkagi kuni 180 kalendripäeva jätkab Tanel Kiik. Meie soov on see, et hüvitise saamine ei pärsiks inimese motivatsiooni tööd teha, teha kas väiksemaid tööotsi või teha ka suuremaid. Kui vaadata just seda, kuidas on need erinevad nii-öelda osapooluse tööd ja ajutised tööd ja nii-öelda tööampsud levima hakanud, siis peame õigeks ka hüvitise süsteemi selles vaates üle vaadata. Et ei tekiks olukorda, kus inimene loobub näiteks mõne tööotsa tegemiseks ja seetõttu, et ta muidu jääks hüvitisest, ilma et kokkuvõttes jääb siis vastav töö tegemata, jääb riigile vastav maksutulu saamata inimesele vastav panus tegemata. Ja samal ajal tegelikult riigile jääb see kulu hüvitise maksmise näol ikkagi alles. Kõik ideed, kuidas süsteemi kaasajastada, on paberile saanud ministeeriumi, töötukassa ja Praksise koostööna tuginedes suuresti Praksise 2018. aasta analüüsil tööturu kohta. Lisaks kaasajastamisele on kiige sõnul eesmärgiks muuta ka hüvitise saamist paindlikumaks. Tegelikult oleme ju välja toonud ka mõtte, et võiks olla kogu süsteem paindlikum ka selles vaates, et nii-öelda majanduslikult headel aegadel töö mõttes, headel aegadel, kus töö leidmine on kergem, töötasin, väiksem, võiks olla see hüvitise periood lühem ja vastupidi, siis kui näiteks majanduskasv on tööpuudus näiteks eelmine kord oli kolm korda kõrgem, kui täna oleks ka inimestel võimalik hüvitist saada kauem, et töö leidmine lihtsalt ongi objektiivselt hinnates oluliselt keerulisem aega nõuda. Eeltoodud on siiski kõigest osa seaduseelnõu väljatöötamiskavatsusest. Ideed on saadetud praegu tutvumiseks ja arvamuse avaldamiseks erinevatele osapooltele ja huvigruppidele, kellel aega tagasisidet anda 20. veebruarini. Kiik loodab, et seaduseelnõu valmib selle aasta lõpuks ning muudatused jõustuksid põhiosas 2022. aasta jaanuaris.

### Response:
Sotsiaalministeerium soovib kaasajastada hüvitiste süsteemi, mis arvestaks muutustega tööturul ja suhetes, tagab töötutele parema toimetuleku ning soosib tööturule naasmist.