President Kersti Kaljulaid rõhutas riigikõnes, et paljusid maailma piirkondi räsivad konfliktid, mis mõjutavad inimeste rännet ja toovad kaasa inimõiguste rikkumisi. Kaljulaidi sõnul ei tohi unustada olukorda Valgevenes ja Ukrainas. Samuti avaldas ta muret Afganistani pärast, mille humanitaarvajadused on tohutu. Muretsedes afgaani naiste õiguste pärast ühiskonnaelus mingilgi normaalsel viisil osaleda, ei tohi me unustada, et naiste ja laste võimalused kogu maailmas on pandeemia tõttu palju halvemaks muutunud. Erandiks ei ole ka kõige arenenumad riigid. President nimetas nälgimist ja haridusele või arstiabile ligipääsu puudumist varipandeemiaks, mis jääb riikide kohale kuni maailma rahvastiku vaktsineerimiseni. Kaljulaidi sõnul läheb ka pärast seda aega, et negatiivsed trendid täielikult ümber pöörata. Eesti panustab vähemalt 900000 vaktsiini doosiga. Peaaegu iga täiskasvanu, kes ennast vaktsineerida laseb, annetab doosiga kellelegi teisele maailmas. Kaljulaid arvates on pandeemia aga andnud ka positiivseid õppetunde alates digipöörde võimalikkusest kuni probleemide lahendamise oskuseni. Kui valitsused, ühiskonna nõrgemaid liikmeid rohkem toetama hakkavad ja me suuname selle kire, mille me vaktsiinide loomiseks leidma pidime kliimamuutuse peatamisse siis jääb praegune aastakümme tulevaste põlvede mälusse kui suur taastumine. Kui me ebaõnnestume, siis märgitakse seda kui lõpualgust. President rõhutas, et kuna keskkonnaprobleemid ületavad riigipiire, siis tuleks muuta lihtsamaks ka nende andmete ülemaailmne jagamine. Rahvusringhäälingu raadiouudistele Maria-Ann Rohemäe, New York.
Samuti rääkis president pikalt koroonaviiruse levikust, mis on tema hinnangul andnud ka mõned positiivsed õppetunnid.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
President Kersti Kaljulaid rõhutas riigikõnes, et paljusid maailma piirkondi räsivad konfliktid, mis mõjutavad inimeste rännet ja toovad kaasa inimõiguste rikkumisi. Kaljulaidi sõnul ei tohi unustada olukorda Valgevenes ja Ukrainas. Samuti avaldas ta muret Afganistani pärast, mille humanitaarvajadused on tohutu. Muretsedes afgaani naiste õiguste pärast ühiskonnaelus mingilgi normaalsel viisil osaleda, ei tohi me unustada, et naiste ja laste võimalused kogu maailmas on pandeemia tõttu palju halvemaks muutunud. Erandiks ei ole ka kõige arenenumad riigid. President nimetas nälgimist ja haridusele või arstiabile ligipääsu puudumist varipandeemiaks, mis jääb riikide kohale kuni maailma rahvastiku vaktsineerimiseni. Kaljulaidi sõnul läheb ka pärast seda aega, et negatiivsed trendid täielikult ümber pöörata. Eesti panustab vähemalt 900000 vaktsiini doosiga. Peaaegu iga täiskasvanu, kes ennast vaktsineerida laseb, annetab doosiga kellelegi teisele maailmas. Kaljulaid arvates on pandeemia aga andnud ka positiivseid õppetunde alates digipöörde võimalikkusest kuni probleemide lahendamise oskuseni. Kui valitsused, ühiskonna nõrgemaid liikmeid rohkem toetama hakkavad ja me suuname selle kire, mille me vaktsiinide loomiseks leidma pidime kliimamuutuse peatamisse siis jääb praegune aastakümme tulevaste põlvede mälusse kui suur taastumine. Kui me ebaõnnestume, siis märgitakse seda kui lõpualgust. President rõhutas, et kuna keskkonnaprobleemid ületavad riigipiire, siis tuleks muuta lihtsamaks ka nende andmete ülemaailmne jagamine. Rahvusringhäälingu raadiouudistele Maria-Ann Rohemäe, New York.

### Response:
Samuti rääkis president pikalt koroonaviiruse levikust, mis on tema hinnangul andnud ka mõned positiivsed õppetunnid.