Eelmisel teisipäeval valitsuskabineti istungil arutati ja Eesti on valmis vastu võtma circa 10000 sõjapõgenikku mis ei tekitaks nii suurt muret Eesti ühiskonnale nagu laiemalt, see on sarnane siis ka lätlastega, kes on öelnud, et nemad on valmis võtma 10000 sõjapõgenikku vastu. Leedu on siis öelnud, et nende võimekus võiks olla 10 ja 30000 vahel. Arusaadavalt nüüd kui sõjapõgenikud Eestisse tulevad ja rakendub juba Euroopa liidu poolt vastu võetud õiguslik raamistik siis see tähendab ajutise kaitse andmist aastaks automaatselt ja see tähendab seda, et nendele inimestele siis laienevad ka suuremas hulgas meie sotsiaalsete, st garantiidest ja see tähendab loomulikult riigieelarvele koormust täiendavat. Ma saan aru, et Euroopa Liit on lubanud toetada rahaliselt, et kas, kas see jääb siis ainult Eesti peale või ikkagi saame kuskilt abi ka. Ja aga need Euroopa Liidu rahastamise võimalused on täna läbi arutamisel. Lisaks Euroopa liidule ja rahalisele toele, seal on Euroopa Liit ka läbi arutamas, kuidas sotsiaalfonde kasutada, millised on seni avatud olnud ja et seda paremini suunata just sõjapõgenikele. Ja samamoodi on ÜRO pagulasabi organisatsioon kaalumas erinevaid rahastamisvõimalusi. Rahvusvahelist rahalist tuge on samamoodi tulemas. Milline täpselt see saab olema, on veel lähiaja küsimus. Aga kuhu reaalselt on siis inimesed täna paigutatud need 806 inimest. Me oleme paigutanud neid hotellidesse, Tallinnas on siis üks hotell kasutusel ja teine on juba samamoodi rakendatud Tartus. Täpselt samamoodi käib jutt hotellides.
Esmaspäevase seisuga on Eestisse jõudnud Ukraina sõjapõgenikest majutusteenust vajanud 806 inimest. Kokku viibib Eestis umbkaudu 4500 Venemaa rünnakute eest pakku tulnud ukrainlast, neist kolmandik on lapsed.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Eelmisel teisipäeval valitsuskabineti istungil arutati ja Eesti on valmis vastu võtma circa 10000 sõjapõgenikku mis ei tekitaks nii suurt muret Eesti ühiskonnale nagu laiemalt, see on sarnane siis ka lätlastega, kes on öelnud, et nemad on valmis võtma 10000 sõjapõgenikku vastu. Leedu on siis öelnud, et nende võimekus võiks olla 10 ja 30000 vahel. Arusaadavalt nüüd kui sõjapõgenikud Eestisse tulevad ja rakendub juba Euroopa liidu poolt vastu võetud õiguslik raamistik siis see tähendab ajutise kaitse andmist aastaks automaatselt ja see tähendab seda, et nendele inimestele siis laienevad ka suuremas hulgas meie sotsiaalsete, st garantiidest ja see tähendab loomulikult riigieelarvele koormust täiendavat. Ma saan aru, et Euroopa Liit on lubanud toetada rahaliselt, et kas, kas see jääb siis ainult Eesti peale või ikkagi saame kuskilt abi ka. Ja aga need Euroopa Liidu rahastamise võimalused on täna läbi arutamisel. Lisaks Euroopa liidule ja rahalisele toele, seal on Euroopa Liit ka läbi arutamas, kuidas sotsiaalfonde kasutada, millised on seni avatud olnud ja et seda paremini suunata just sõjapõgenikele. Ja samamoodi on ÜRO pagulasabi organisatsioon kaalumas erinevaid rahastamisvõimalusi. Rahvusvahelist rahalist tuge on samamoodi tulemas. Milline täpselt see saab olema, on veel lähiaja küsimus. Aga kuhu reaalselt on siis inimesed täna paigutatud need 806 inimest. Me oleme paigutanud neid hotellidesse, Tallinnas on siis üks hotell kasutusel ja teine on juba samamoodi rakendatud Tartus. Täpselt samamoodi käib jutt hotellides.

### Response:
Esmaspäevase seisuga on Eestisse jõudnud Ukraina sõjapõgenikest majutusteenust vajanud 806 inimest. Kokku viibib Eestis umbkaudu 4500 Venemaa rünnakute eest pakku tulnud ukrainlast, neist kolmandik on lapsed.