Auru meile oma vajaduseks läheks vaja umbes 8000 megavatt-tundi aastas, aga praegu see katlamaja toodab 16000 megavatt-tundi poole rohkem. Kuhu ülejääk praegu läheb. Ülejääg läheb praegu kõik taevas, see ongi keskkonna soojenemine. Mis oleks lahendus? Lahendus oleks, kui me saaksime ehitada välja sooja akumulatsiooni ja on välja arvutatud, et sooja akumulatsioon peaks olema 1000 kandine kust oleks võimalik sooja pakkuda kõrval tööstuspargile ja ka on meil käinud arutelu Jõgeva sordiaretusjaama direktoriga härra Veskiojaga, et paigaldada siia kasvuhooned, et hakata tootma minikurgi ja tomatiseemneid natuke sellest protsessist, kui see loomakorjus teile siia jõuab, mida temaga edasi tehakse, kõigepealt ta purustatakse ja kuna kõhu kogu tooraine, mis tuleb siia tehasesse sisse, sisaldab umbes 50 protsenti vett. Keedukateldest keedetakse see vesi välja ja nüüd materjal, mis jääb järgi peale vee välja keetmist pressitakse, pressis eraldatakse lihakondi, jahu ja rasv, rasv läheb eksporti. Rasva hind on viimastel aastatel hästi jõuliselt tõusnud ja tundub, et on tõusutrendis. Ja nüüd järgi jääb see jahu, mis läheb siis juba katlasse, mida põletatakse ja millest saame me omakorda auru, et seda protsessi jälle alustada otsast peale, et saaks loomsetest kõrvalsaadustest ja hukkunud loomadest, jahu ja rasv. Aga ega selliseid katlamajasid ütleme ei ole, ei Balti riikides ei ole Põhjamaade s on koospõletusjaamad. Et puhtalt sellist kattemaja ei ole veel. Ja praegu on meil järgmine käik siis koos maaeluministeeriumiga käsil tunnistatakse see tuhk, mis tuleb katlast välja väetiseks, kuna tema fosforisisaldus on 39 protsenti ja kaltsiumi sisaldus 36 protsenti.
Täna avati Väike-Maarja vallas Ebaveres regiooni ainuke aurukatlamaja, kus soojust toodetakse hukkunud loomade ja loomsete kõrvalsaaduste töötlemisel saadud liha-kondijahust, mida Euroopa Liit tunnustab biokütusena alates eelmisest aastast. Kuna AS Vireenile 3,7 miljonit eurot maksma läinud katlamaja toodab poole rohkem soojust kui ettevõttel endal tarvis, siis otsitakse lahendusi ülejääva soojuse kasutamiseks.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Auru meile oma vajaduseks läheks vaja umbes 8000 megavatt-tundi aastas, aga praegu see katlamaja toodab 16000 megavatt-tundi poole rohkem. Kuhu ülejääk praegu läheb. Ülejääg läheb praegu kõik taevas, see ongi keskkonna soojenemine. Mis oleks lahendus? Lahendus oleks, kui me saaksime ehitada välja sooja akumulatsiooni ja on välja arvutatud, et sooja akumulatsioon peaks olema 1000 kandine kust oleks võimalik sooja pakkuda kõrval tööstuspargile ja ka on meil käinud arutelu Jõgeva sordiaretusjaama direktoriga härra Veskiojaga, et paigaldada siia kasvuhooned, et hakata tootma minikurgi ja tomatiseemneid natuke sellest protsessist, kui see loomakorjus teile siia jõuab, mida temaga edasi tehakse, kõigepealt ta purustatakse ja kuna kõhu kogu tooraine, mis tuleb siia tehasesse sisse, sisaldab umbes 50 protsenti vett. Keedukateldest keedetakse see vesi välja ja nüüd materjal, mis jääb järgi peale vee välja keetmist pressitakse, pressis eraldatakse lihakondi, jahu ja rasv, rasv läheb eksporti. Rasva hind on viimastel aastatel hästi jõuliselt tõusnud ja tundub, et on tõusutrendis. Ja nüüd järgi jääb see jahu, mis läheb siis juba katlasse, mida põletatakse ja millest saame me omakorda auru, et seda protsessi jälle alustada otsast peale, et saaks loomsetest kõrvalsaadustest ja hukkunud loomadest, jahu ja rasv. Aga ega selliseid katlamajasid ütleme ei ole, ei Balti riikides ei ole Põhjamaade s on koospõletusjaamad. Et puhtalt sellist kattemaja ei ole veel. Ja praegu on meil järgmine käik siis koos maaeluministeeriumiga käsil tunnistatakse see tuhk, mis tuleb katlast välja väetiseks, kuna tema fosforisisaldus on 39 protsenti ja kaltsiumi sisaldus 36 protsenti.

### Response:
Täna avati Väike-Maarja vallas Ebaveres regiooni ainuke aurukatlamaja, kus soojust toodetakse hukkunud loomade ja loomsete kõrvalsaaduste töötlemisel saadud liha-kondijahust, mida Euroopa Liit tunnustab biokütusena alates eelmisest aastast. Kuna AS Vireenile 3,7 miljonit eurot maksma läinud katlamaja toodab poole rohkem soojust kui ettevõttel endal tarvis, siis otsitakse lahendusi ülejääva soojuse kasutamiseks.