Eesti kõrge kutsehariduse kvaliteediagentuur hindab alates 2018.-st aastast ka täienduskoolituste kvaliteeti. Agentuuri arendusjuht Kaia Kumpaslenk ütleb, et praegu töötab süsteem peamiselt usaldusel. Usaldusest aga ainuüksi ei piisa, et õppijad saaks kursuse lõpuks oskused, mida ka reklaamitakse. Kvaliteet on seinast seina, et on väga häid koolitusi ja on ka neid, mis tegelikult ei jõua nende eesmärkideni, mis on koolitusega lubatud. Me näeme gi seda, et umbes poolte koolituste puhul tegelikult õppija ei jõua nende soovitud eesmärkideni, mida koolituse ga lubatakse. Selle mure aitaks lahendada täiskasvanute koolituse seaduse muutmine. Hariduse ja teadusministeeriumi asekantsler Robert Lippin ütleb, et rangemad nõuded kehtiks ettevõtetele, mis on esitanud majandustegevusteate. See on vajalik, et saada õppemaksult tulumaksutagastust või ka näiteks töötukassa koolituspartner olla. Lippin seletab, et muudatusega võiks ministeeriumil tekkida õigus seadusrikkuja teade kustutada. Põhimõtteliselt soovime sisse tuua eelkontrolli võimaluse, et kui hakatakse ennast registreerima, et siis sellel hetkel teostatakse ka kontroll, kas seadusest toodud nõuded on täidetud või ei ole täidetud. Kui nõuded on täitmata, siis registreerimist ei järgne. Eesti Kaubandus ja tööstuskoja peadirektor Mait Palts ütleb, et koolituse tellija, olgu see õpilane või asutus, peaks valima kvaliteetse teenuse. Palts arvab, et võiks kaaluda, kas töötukassa kliendil peab olema vabadus valida isekoolitus, mis talle kinni makstakse. Kui me mõtleme kogu selle hindamise protseduuride peale, mida siis üks üks koolitusasutus peaks hakkama läbima, siis noh, ilmselgelt see on väga aja ja, ja rahamahukas, mulle tundub see küll sellise jälle täiendava sellise õpitud abituse suurendamise meetmena, et et justkui keegi teine tuleb taga midagi, mille eest inimene peaks ise hea seisma, peaks olema hoolikas, vaatama kuhu ta õppima läheb, mida, kas see koht on kvaliteetne? Töötukassa oskuste arendamise ja karjääriteenuste osakonna juhataja Karin Andre seletab, et nende koolituspartneritele teostab järelevalvet ministeerium. Pakutud koolituste est endale sobiva valib klient ise. Inimeste vajadused oskuste arendamise järele on väga erinevad ja, ja samamoodi need vajadused tulevad nagu erihetkedel nii-öelda see paindlikkus, me oleme selle selle vabadusega nagu sisse toonud. Kui see avatud turg on nii-öelda korras, siis siis ei olegi sellega probleemi. Mait Palts on äriministeeriumi mõttega luua parem viis koguda õppijatelt koolitustele tagasisidet ja seda avalikustada. Koda rõhutab, et nii säiliks ettevõtlusvabadus ja teadlikum. Klient ei valiks koolitust, millega ta võib mitte rahule jääda.
Praegu esineb ligi pooltel koolitustel puudujääke.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Eesti kõrge kutsehariduse kvaliteediagentuur hindab alates 2018.-st aastast ka täienduskoolituste kvaliteeti. Agentuuri arendusjuht Kaia Kumpaslenk ütleb, et praegu töötab süsteem peamiselt usaldusel. Usaldusest aga ainuüksi ei piisa, et õppijad saaks kursuse lõpuks oskused, mida ka reklaamitakse. Kvaliteet on seinast seina, et on väga häid koolitusi ja on ka neid, mis tegelikult ei jõua nende eesmärkideni, mis on koolitusega lubatud. Me näeme gi seda, et umbes poolte koolituste puhul tegelikult õppija ei jõua nende soovitud eesmärkideni, mida koolituse ga lubatakse. Selle mure aitaks lahendada täiskasvanute koolituse seaduse muutmine. Hariduse ja teadusministeeriumi asekantsler Robert Lippin ütleb, et rangemad nõuded kehtiks ettevõtetele, mis on esitanud majandustegevusteate. See on vajalik, et saada õppemaksult tulumaksutagastust või ka näiteks töötukassa koolituspartner olla. Lippin seletab, et muudatusega võiks ministeeriumil tekkida õigus seadusrikkuja teade kustutada. Põhimõtteliselt soovime sisse tuua eelkontrolli võimaluse, et kui hakatakse ennast registreerima, et siis sellel hetkel teostatakse ka kontroll, kas seadusest toodud nõuded on täidetud või ei ole täidetud. Kui nõuded on täitmata, siis registreerimist ei järgne. Eesti Kaubandus ja tööstuskoja peadirektor Mait Palts ütleb, et koolituse tellija, olgu see õpilane või asutus, peaks valima kvaliteetse teenuse. Palts arvab, et võiks kaaluda, kas töötukassa kliendil peab olema vabadus valida isekoolitus, mis talle kinni makstakse. Kui me mõtleme kogu selle hindamise protseduuride peale, mida siis üks üks koolitusasutus peaks hakkama läbima, siis noh, ilmselgelt see on väga aja ja, ja rahamahukas, mulle tundub see küll sellise jälle täiendava sellise õpitud abituse suurendamise meetmena, et et justkui keegi teine tuleb taga midagi, mille eest inimene peaks ise hea seisma, peaks olema hoolikas, vaatama kuhu ta õppima läheb, mida, kas see koht on kvaliteetne? Töötukassa oskuste arendamise ja karjääriteenuste osakonna juhataja Karin Andre seletab, et nende koolituspartneritele teostab järelevalvet ministeerium. Pakutud koolituste est endale sobiva valib klient ise. Inimeste vajadused oskuste arendamise järele on väga erinevad ja, ja samamoodi need vajadused tulevad nagu erihetkedel nii-öelda see paindlikkus, me oleme selle selle vabadusega nagu sisse toonud. Kui see avatud turg on nii-öelda korras, siis siis ei olegi sellega probleemi. Mait Palts on äriministeeriumi mõttega luua parem viis koguda õppijatelt koolitustele tagasisidet ja seda avalikustada. Koda rõhutab, et nii säiliks ettevõtlusvabadus ja teadlikum. Klient ei valiks koolitust, millega ta võib mitte rahule jääda.

### Response:
Praegu esineb ligi pooltel koolitustel puudujääke.