Kui mingi riik praegu näiteks Norra kõrvaldab kasutusest mingi vaktsiini, antud juhul Astraseneca, viidates tõsistele, kuigi haruldaste kõrvalmõjudele siis äratab see suurt tähelepanu. Seda enam, et mõne aja eest lõpetasid AstraZeneca kasutamise samal põhjusel ka Taani ja Holland. Mispärast just need riigid? Üsna palju on räägitud sellest, et nendes riikides on vaktsiinivastased nii tugevad, et mõjutavad valitsuse otsuseid. Jah, me ka riikide otsuste sisse täpselt alati ei näe, aga üldjuhul riigid vaatavad, mis on nende epidemioloogiline olukord ja mis on vaktsiinide kättesaadavus ja siis vaatavad, et millised sõnumid ja otsused tagaksid kõige paremini kõige suurema vaktsineerimisaktiivsuse. Kui epidemioloogiline olukord ei ole väga halb ja emmerännapõhiseid vaktsiine on piisavalt riigis, siis on arusaadav, et mõni riik võib otsustada, et ta ühte või teist vaktsiini ei kasuta. Et vaktsiini vastaste roll seal ei pruugi olla väga oluline. Aga no eriti Põhjamaad, kus kõiki asju üsna avatult arutatakse. Ja võib-olla täiesti täiesti loogiline, et kui ühel vaktsiinil on väga harv raske kõrvaltoime ja teisel seda seni teada ei ole, et siis otsustatakse, et tõenäoliselt inimesed vaktsineerimis ennast suuremas hulgas vaktsiiniga, mille puhul ei ole harva kõrvaltoimet teada. Kui nüüd mitu riiki teatavad üsna järjestikku, et nad ei kasuta enam Astra Zenecat siis see mõjutab ju ka teisi riike, kuivõrd see näiteks Eestit mõjutab. Jah, see on huvitav norralased oma otsuse juures ütlevad, et nad saadavad need vaktsiinid siis teistesse riikidesse, sealhulgas siis vähemrikaste riikide vaktsineerimise skeemile pakuvad seda, et päris omapärane mõte loomulikult need otsused mõjutavad teisi riike ka, aga ma arvan, et iga riik peab oma otsused. Katsume ise teha, et mida ja kellele riiklikult pakutakse, millised vaktsiinid on kättesaadaval inimestel endale otsustamiseks, et noh, Eesti on üritanud ka minimeerides riski kasutada siiski kõiki vaktsiine, mida on, sest et ühtegi pole ülearu. Ja ka selle AstraZeneca vaktsiini trombootilise kõrvaltoime puhul tuleb meeles pidada, et see leiti pärast seda, kui vaktsiini oli juba miljonitel inimestel kasutatud. Ehk et me ei saa teha järeldusi teiste vaktsiinide ohutuse kohta selliste üliarvude kõrvaltoimete osas ka ehk kui me neid järjest kasutuselt ära võtame, öeldes, et, et ükski neist ei sobi, siis me võime varsti jääda päris ilma vaktsiinideta, nii et ma arvan, et oluline on need ohud teadvustada inimestele ja, ja jätta valikud võimalikult vabaks.
Norra teatas kolmapäeval, et loobub AstraZeneca vaktsiini kasutamisest, see pole aga ainus riik, kes sellise otsuse on langetanud.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kui mingi riik praegu näiteks Norra kõrvaldab kasutusest mingi vaktsiini, antud juhul Astraseneca, viidates tõsistele, kuigi haruldaste kõrvalmõjudele siis äratab see suurt tähelepanu. Seda enam, et mõne aja eest lõpetasid AstraZeneca kasutamise samal põhjusel ka Taani ja Holland. Mispärast just need riigid? Üsna palju on räägitud sellest, et nendes riikides on vaktsiinivastased nii tugevad, et mõjutavad valitsuse otsuseid. Jah, me ka riikide otsuste sisse täpselt alati ei näe, aga üldjuhul riigid vaatavad, mis on nende epidemioloogiline olukord ja mis on vaktsiinide kättesaadavus ja siis vaatavad, et millised sõnumid ja otsused tagaksid kõige paremini kõige suurema vaktsineerimisaktiivsuse. Kui epidemioloogiline olukord ei ole väga halb ja emmerännapõhiseid vaktsiine on piisavalt riigis, siis on arusaadav, et mõni riik võib otsustada, et ta ühte või teist vaktsiini ei kasuta. Et vaktsiini vastaste roll seal ei pruugi olla väga oluline. Aga no eriti Põhjamaad, kus kõiki asju üsna avatult arutatakse. Ja võib-olla täiesti täiesti loogiline, et kui ühel vaktsiinil on väga harv raske kõrvaltoime ja teisel seda seni teada ei ole, et siis otsustatakse, et tõenäoliselt inimesed vaktsineerimis ennast suuremas hulgas vaktsiiniga, mille puhul ei ole harva kõrvaltoimet teada. Kui nüüd mitu riiki teatavad üsna järjestikku, et nad ei kasuta enam Astra Zenecat siis see mõjutab ju ka teisi riike, kuivõrd see näiteks Eestit mõjutab. Jah, see on huvitav norralased oma otsuse juures ütlevad, et nad saadavad need vaktsiinid siis teistesse riikidesse, sealhulgas siis vähemrikaste riikide vaktsineerimise skeemile pakuvad seda, et päris omapärane mõte loomulikult need otsused mõjutavad teisi riike ka, aga ma arvan, et iga riik peab oma otsused. Katsume ise teha, et mida ja kellele riiklikult pakutakse, millised vaktsiinid on kättesaadaval inimestel endale otsustamiseks, et noh, Eesti on üritanud ka minimeerides riski kasutada siiski kõiki vaktsiine, mida on, sest et ühtegi pole ülearu. Ja ka selle AstraZeneca vaktsiini trombootilise kõrvaltoime puhul tuleb meeles pidada, et see leiti pärast seda, kui vaktsiini oli juba miljonitel inimestel kasutatud. Ehk et me ei saa teha järeldusi teiste vaktsiinide ohutuse kohta selliste üliarvude kõrvaltoimete osas ka ehk kui me neid järjest kasutuselt ära võtame, öeldes, et, et ükski neist ei sobi, siis me võime varsti jääda päris ilma vaktsiinideta, nii et ma arvan, et oluline on need ohud teadvustada inimestele ja, ja jätta valikud võimalikult vabaks.

### Response:
Norra teatas kolmapäeval, et loobub AstraZeneca vaktsiini kasutamisest, see pole aga ainus riik, kes sellise otsuse on langetanud.