Ehitussektorist jäi riigil läinud aastal saamata ligi 28 miljonit eurot maksuraha, sellest enam kui pool läks kaduma sellepärast, et töötajatele makstakse ümbrikupalk. Maksu ja tolliameti maksuauditi osakonna arendusspetsialist Siim Tamm usub, et alates 2023.-st aastast peaks olukord paranema. Läinud nädalal tutvustatud eelnõu järgi tuleks suurematel ehitusplatsidel üles seada tööaja registreerimise süsteem. See tähendab, et iga tööline saab endale viipekaardi, mille ta ehitusplatsile saabudes ja sealt lahkudes läbi piiksutab. Kogutakse kokku platsile sisenemise väljumise kohalik süsteem edastab need maksu ja tolliameti loodavasse andmebaasi ning siis juba toimuks meie poolt selline automaatne võrdlus ja kontroll. Näiteks mõni inimene töötab ametlikult poole kohaga ja ka makse makstakse tema pealt vähem. Aga kui uus süsteem registreerib, et inimene käib tegelikult objektil 10 tundi päevas viis päeva nädalas, siis sütib ametniku arvutiekraanil punane tuli. Ja see annab eelkõige neile indikatsiooni, et ettevõte, kus me peaksime täpsemalt sisse vaatama Eesti ehitusettevõtete liit on niisugusest süsteemist juba aastaid rääkinud. Liidu tegevdirektor Indrek Peterson ütleb, et peatöövõtja vastutab objektil nii maksupettuste kui ilma tööloata välismaalaste eest. Aga ta ei pruugi näha, kes konkreetselt mingisuguse alltöövõtja alt siis objektil tegutseb ja kas tal on õiguslik alus objektil viibida, et see muudab selle kontrolli võib-olla selles mõttes lihtsamaks. Peterson lisab, et parem kontroll on ka ausate ettevõtjate huvides. Et just nimelt ei olekski võimalik läbi maksualaste optimeerimiste saavutada hinna võitu, vaid pigem, et see hinnavõit tuleks kas innovatsiooni või ettevõtte konkurentsivõime arvelt. Enne seaduse jõustumist tuleb ettevõtjatel tellida süsteem, mis suhtleks maksu ja tolliameti andmebaasiga Ühes kuus ulatuvad süsteemi kulud 100-st 1000 euroni. Siiski ei tule seda teha kõigil ehitusfirmadel. Tööaega hakatakse kontrollima seal, kus ehitus kestab vähemalt 30 päeva ja ehitusplatsil viibib korraga vähemalt 20 inimest. Niisuguseid objekte on aastas 600-st 700-ni. Samas ehituslubasid antakse aastas välja üle 13000. Indrek Peterson ütleb, et seaduseelnõu väljatöötamise ajal arutati ega seatud lävend liialt kõrge ole. Aga noh, teisest küljest võib ju ka väita, et varem või hiljem need väiksemad ettevõtted, kes väiksematel objektidel tegutsevad, jõuavad ka sinna suuremale ehitusobjektile ja seal automaatselt ka nende jaoks see nõue kohaldub
Rahandusministeeriumis valminud eelnõu järgi saavad suuremate ehitusplatside töötajad pooleteise aasta pärast endale kiipkaardid, millega tuleb registreerida nii objektile jõudmine kui sealt lahkumine.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Ehitussektorist jäi riigil läinud aastal saamata ligi 28 miljonit eurot maksuraha, sellest enam kui pool läks kaduma sellepärast, et töötajatele makstakse ümbrikupalk. Maksu ja tolliameti maksuauditi osakonna arendusspetsialist Siim Tamm usub, et alates 2023.-st aastast peaks olukord paranema. Läinud nädalal tutvustatud eelnõu järgi tuleks suurematel ehitusplatsidel üles seada tööaja registreerimise süsteem. See tähendab, et iga tööline saab endale viipekaardi, mille ta ehitusplatsile saabudes ja sealt lahkudes läbi piiksutab. Kogutakse kokku platsile sisenemise väljumise kohalik süsteem edastab need maksu ja tolliameti loodavasse andmebaasi ning siis juba toimuks meie poolt selline automaatne võrdlus ja kontroll. Näiteks mõni inimene töötab ametlikult poole kohaga ja ka makse makstakse tema pealt vähem. Aga kui uus süsteem registreerib, et inimene käib tegelikult objektil 10 tundi päevas viis päeva nädalas, siis sütib ametniku arvutiekraanil punane tuli. Ja see annab eelkõige neile indikatsiooni, et ettevõte, kus me peaksime täpsemalt sisse vaatama Eesti ehitusettevõtete liit on niisugusest süsteemist juba aastaid rääkinud. Liidu tegevdirektor Indrek Peterson ütleb, et peatöövõtja vastutab objektil nii maksupettuste kui ilma tööloata välismaalaste eest. Aga ta ei pruugi näha, kes konkreetselt mingisuguse alltöövõtja alt siis objektil tegutseb ja kas tal on õiguslik alus objektil viibida, et see muudab selle kontrolli võib-olla selles mõttes lihtsamaks. Peterson lisab, et parem kontroll on ka ausate ettevõtjate huvides. Et just nimelt ei olekski võimalik läbi maksualaste optimeerimiste saavutada hinna võitu, vaid pigem, et see hinnavõit tuleks kas innovatsiooni või ettevõtte konkurentsivõime arvelt. Enne seaduse jõustumist tuleb ettevõtjatel tellida süsteem, mis suhtleks maksu ja tolliameti andmebaasiga Ühes kuus ulatuvad süsteemi kulud 100-st 1000 euroni. Siiski ei tule seda teha kõigil ehitusfirmadel. Tööaega hakatakse kontrollima seal, kus ehitus kestab vähemalt 30 päeva ja ehitusplatsil viibib korraga vähemalt 20 inimest. Niisuguseid objekte on aastas 600-st 700-ni. Samas ehituslubasid antakse aastas välja üle 13000. Indrek Peterson ütleb, et seaduseelnõu väljatöötamise ajal arutati ega seatud lävend liialt kõrge ole. Aga noh, teisest küljest võib ju ka väita, et varem või hiljem need väiksemad ettevõtted, kes väiksematel objektidel tegutsevad, jõuavad ka sinna suuremale ehitusobjektile ja seal automaatselt ka nende jaoks see nõue kohaldub

### Response:
Rahandusministeeriumis valminud eelnõu järgi saavad suuremate ehitusplatside töötajad pooleteise aasta pärast endale kiipkaardid, millega tuleb registreerida nii objektile jõudmine kui sealt lahkumine.