Raamatust saab ülevaate kõigist Eestis esindatud rahvustest. Raamatu koostas Eesti keele Instituudi juhataja ja Tallinna Pedagoogikaülikooli dotsent Jüri Viikberg. Kuna nii palju on räägitud, et Eestis elavad ainult eestlased ja venelased, siis tekkis tahtmine näidata, et see pilt ei ole nii mustvalge. Mõnevõrra üllatas mind küll see, et, et see valdkond oli võrdlemisi söötis, siis selgus ühtlasi, et nendel rahvusseltsidel ei olnud tihtipeale ka veel mingit ülevaadet ja isegi näiteks lätlaste või sakslaste puhul, kes on Eestiga ju kaua aega ja traditsiooniliselt seotud ka nende käest mingi kaastöö kättesaamine oli üllatavalt raske. Eestis elab 121 rahvuse esindajaid, raamatus on infot ka nendest rahvustest, kelle esindajaid on siin alla 10. Suurem osa raamatus kasutatud andmetest on pärit 1989. aasta rahvaloendusest. Kahjuks Eestis mingi raha maastikuregistrini või kodanike registrini jõutud ei ole. Ja statistikaametist on viimaste aastate kohta võimalik saada ainult esimese 11 10 nõndanimetatud põhirahvuse arvulisi andmeid. Ma väriseva südamega olen sinna lisanud 97. aasta andmed ja need pärinevad aktsiaseltsist andmevara, nende rahvastikuarvestuse andmebaasist ka nende puhul. See andmestik ei ole nii öelda teaduslikus mõttes või rangete kriteeriumite järgi võttes kasutatav, sest 97. aastal oli selles rahvastiku arvestuse andmebaasis 474000 inimest ilma rahvusliku märgendita ja selle andmestiku väärtust kahandab ka see, et need andmed on kogutud seitsme aasta jooksul. Raamatus on ligi 700 lehekülge, kaasautoreid on 67. Rahvused on järjestatud tähestiku järgi. Ma eeldasin, et iga nimetuse puhul võib tekkida Eesti lugejal küsimus, kust see rahvas pärit on, kus on nende kodumaa või see lähtemaa, seejärel ma eeldasin, et lugejat huvitab, kuidas need inimesed on Eestisse jõudnud ja lõpuks jõuame siis tänapäeva. Kui palju neid on ja kuidas nad siin elavad, kas neil on mingit seltsielu, kas neil on midagi oma näiteks oma ajalehte, oma oma kooli, pühapäeva kooli või muud, kuidas nad on seotud Eesti ühiskonnaga ja kas nad saavad siin elada iseendale?
Esitleti teatmeteost "Eesti rahva raamat".
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Raamatust saab ülevaate kõigist Eestis esindatud rahvustest. Raamatu koostas Eesti keele Instituudi juhataja ja Tallinna Pedagoogikaülikooli dotsent Jüri Viikberg. Kuna nii palju on räägitud, et Eestis elavad ainult eestlased ja venelased, siis tekkis tahtmine näidata, et see pilt ei ole nii mustvalge. Mõnevõrra üllatas mind küll see, et, et see valdkond oli võrdlemisi söötis, siis selgus ühtlasi, et nendel rahvusseltsidel ei olnud tihtipeale ka veel mingit ülevaadet ja isegi näiteks lätlaste või sakslaste puhul, kes on Eestiga ju kaua aega ja traditsiooniliselt seotud ka nende käest mingi kaastöö kättesaamine oli üllatavalt raske. Eestis elab 121 rahvuse esindajaid, raamatus on infot ka nendest rahvustest, kelle esindajaid on siin alla 10. Suurem osa raamatus kasutatud andmetest on pärit 1989. aasta rahvaloendusest. Kahjuks Eestis mingi raha maastikuregistrini või kodanike registrini jõutud ei ole. Ja statistikaametist on viimaste aastate kohta võimalik saada ainult esimese 11 10 nõndanimetatud põhirahvuse arvulisi andmeid. Ma väriseva südamega olen sinna lisanud 97. aasta andmed ja need pärinevad aktsiaseltsist andmevara, nende rahvastikuarvestuse andmebaasist ka nende puhul. See andmestik ei ole nii öelda teaduslikus mõttes või rangete kriteeriumite järgi võttes kasutatav, sest 97. aastal oli selles rahvastiku arvestuse andmebaasis 474000 inimest ilma rahvusliku märgendita ja selle andmestiku väärtust kahandab ka see, et need andmed on kogutud seitsme aasta jooksul. Raamatus on ligi 700 lehekülge, kaasautoreid on 67. Rahvused on järjestatud tähestiku järgi. Ma eeldasin, et iga nimetuse puhul võib tekkida Eesti lugejal küsimus, kust see rahvas pärit on, kus on nende kodumaa või see lähtemaa, seejärel ma eeldasin, et lugejat huvitab, kuidas need inimesed on Eestisse jõudnud ja lõpuks jõuame siis tänapäeva. Kui palju neid on ja kuidas nad siin elavad, kas neil on mingit seltsielu, kas neil on midagi oma näiteks oma ajalehte, oma oma kooli, pühapäeva kooli või muud, kuidas nad on seotud Eesti ühiskonnaga ja kas nad saavad siin elada iseendale?

### Response:
Esitleti teatmeteost "Eesti rahva raamat".