2020. aastal juhtus Eestis kokku inimkannatanuga liiklusõnnetusi 1402, mida on 35 võrra vähem kui aasta varem. Joobes juhte tabati 6667, mida on samuti pea 500 võrra vähem. Politsei ja piirivalveameti juhtivkorrakaitseametniku Sirle Loigo sõnul on need numbrid sisuliselt samad mis eelneval aastal kuid silmas peab pidama ka seda, et 2020. aastal vähendas liiklustihedust eriolukord ning talvised ilmastikuolud polnud kuigi keerulised. Kohati siin aprillis ikkagi liiklussagedus langes ju 30 40 protsenti ja see tegelikult on näha ka numbrites ja, ja selles liiklusstatistikast, et kui just vaadata näiteks eelmisel aastal tabatud kiiruseületajate alg hulka, siis statsionaarsete kaameratega fikseeriti pea 30 protsenti vähem rikkumisi. Et see kindlasti räägib liiklussageduse langusest ja, ja kui vaadata selle koroonaviiruse mõjusid, siis sellel aastal juhtus oluliselt rohkem ühe sõiduki õnnetusi. Vähenes kokkupõrgete arv maanteedel. Neid, kes ületasid kiirust kuni 20 kilomeetrit tunnis, tabati kokku pea 245000, mida on üle 60000 rohkem kui eelmisel aastal. Loigo sõnul on kasvu taga teisaldatavate liikluskaamerate laialdasem kasutuselevõtt. Nendest siis ligi 45000 on need siis, kes politsei tabas järelevalve käigus ligi 80000 on need siis keda tabas siis statsionaarse kiiruskaamera ja üle 122000 on siis need kiiruseületajad, keda on siis fikseeritud nende teisaldatavate kiiruskaameratega, seal on ka kindlasti põhjus selles, et eks see eriolukord mõjutas siin nende kaamerate kasutamist, sest et eriolukorra aeg tegelikult ju see teisaldatav kaamera oli ju ainukene viis teha järelevalvet sellisel viisil, kus meil puudub inimesega kontakt ja sellel perioodil kasutati neid kaameraid ikkagi maksimaalselt. Loigo sõnul kasvab teisaldatavate kaameratega tabatud kiiruseületajate arv ilmselt veel ka sel aastal, sest inimesed pole nendega veel nii harjunud. Ta loodab, et need kaamerad aitavad tulevikus inimestel paremini piirkiirusest kinni hoida. Lisaks tõi Loigo välja veel kurva statistika liiklussurmade kohta. Muidugi, mis veel 2020 torkab silma, et meil oli kolm ikkagi väga rasket liiklusõnnetust, kus hukkus korraga rohkem kui üks inimene. Et üks oli siis aasta alguses Saaremaal, kus hukkus kolm inimest, siis oli kevadel Põlvamaal kahe hukkunuga ja suvel Tallinnas kahe hukkunuga. Et meil ikkagi viimastel aastatel selliseid õnnetusi, kus, kus ühes õnnetuses hukkub rohkem kui üks inimene, on ikkagi sellised. Vähesed.
Kuigi eelmine aasta oli liikluses laias laastus võrdne 2019. aastaga, siis kerged kuni 20km/h kiiruseületamised kasvasid üle 60 000 võrra. Suuremale numbrile aitas kaasa ka uute lahenduste kasutuselevõtt.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
2020. aastal juhtus Eestis kokku inimkannatanuga liiklusõnnetusi 1402, mida on 35 võrra vähem kui aasta varem. Joobes juhte tabati 6667, mida on samuti pea 500 võrra vähem. Politsei ja piirivalveameti juhtivkorrakaitseametniku Sirle Loigo sõnul on need numbrid sisuliselt samad mis eelneval aastal kuid silmas peab pidama ka seda, et 2020. aastal vähendas liiklustihedust eriolukord ning talvised ilmastikuolud polnud kuigi keerulised. Kohati siin aprillis ikkagi liiklussagedus langes ju 30 40 protsenti ja see tegelikult on näha ka numbrites ja, ja selles liiklusstatistikast, et kui just vaadata näiteks eelmisel aastal tabatud kiiruseületajate alg hulka, siis statsionaarsete kaameratega fikseeriti pea 30 protsenti vähem rikkumisi. Et see kindlasti räägib liiklussageduse langusest ja, ja kui vaadata selle koroonaviiruse mõjusid, siis sellel aastal juhtus oluliselt rohkem ühe sõiduki õnnetusi. Vähenes kokkupõrgete arv maanteedel. Neid, kes ületasid kiirust kuni 20 kilomeetrit tunnis, tabati kokku pea 245000, mida on üle 60000 rohkem kui eelmisel aastal. Loigo sõnul on kasvu taga teisaldatavate liikluskaamerate laialdasem kasutuselevõtt. Nendest siis ligi 45000 on need siis, kes politsei tabas järelevalve käigus ligi 80000 on need siis keda tabas siis statsionaarse kiiruskaamera ja üle 122000 on siis need kiiruseületajad, keda on siis fikseeritud nende teisaldatavate kiiruskaameratega, seal on ka kindlasti põhjus selles, et eks see eriolukord mõjutas siin nende kaamerate kasutamist, sest et eriolukorra aeg tegelikult ju see teisaldatav kaamera oli ju ainukene viis teha järelevalvet sellisel viisil, kus meil puudub inimesega kontakt ja sellel perioodil kasutati neid kaameraid ikkagi maksimaalselt. Loigo sõnul kasvab teisaldatavate kaameratega tabatud kiiruseületajate arv ilmselt veel ka sel aastal, sest inimesed pole nendega veel nii harjunud. Ta loodab, et need kaamerad aitavad tulevikus inimestel paremini piirkiirusest kinni hoida. Lisaks tõi Loigo välja veel kurva statistika liiklussurmade kohta. Muidugi, mis veel 2020 torkab silma, et meil oli kolm ikkagi väga rasket liiklusõnnetust, kus hukkus korraga rohkem kui üks inimene. Et üks oli siis aasta alguses Saaremaal, kus hukkus kolm inimest, siis oli kevadel Põlvamaal kahe hukkunuga ja suvel Tallinnas kahe hukkunuga. Et meil ikkagi viimastel aastatel selliseid õnnetusi, kus, kus ühes õnnetuses hukkub rohkem kui üks inimene, on ikkagi sellised. Vähesed.

### Response:
Kuigi eelmine aasta oli liikluses laias laastus võrdne 2019. aastaga, siis kerged kuni 20km/h kiiruseületamised kasvasid üle 60 000 võrra. Suuremale numbrile aitas kaasa ka uute lahenduste kasutuselevõtt.