Valki poolitamine, nii et konnaajast ühele poole jääv ala kuulub Eestile ja teine Lätile ei ole just ilusam pool kahe riigi ajaloost. Kas aga sajanditagust olukorda arvestades see otsus just vale oli, ei kipu ajaloolased kinnitama. Igatahes on poolitamine mõjutanud nüüdseks kahe linna või siis kaksiklinna arengut üsna oluliselt ja nüüd püütakse järjest enam ühiste asjade poole mõne aasta eest aastati ühine keskväljak, ühise arengukavani pole veel jõutud. Tõenäoliselt jääb aga piltlikult öeldes nii, et laulda ja tantsida saavad lätlased ja eestlased koos ning ka ühest riigist teise kiikuda. Aga valimised toimuvad kummalgi pool eraldi, mis tähendab ka erinevat juhtimist mõlemal pool piiri. Eesti suursaadik Lätis Arti Hilpus. Eks need otsused, mis tuli teha 1920. aastal, kui siis rahvusvahelise Suurbritannia vahekohtuniku poolt pandi see piirijoon nii Valga linnas kui ka üldse Eesti ja Läti vahel paika. Et see oligi mõnes mõttes paratamatus, et mõlema riigi jaoks oli, oli väga oluline, et teatud territooriumid võiksid jääda iseseisvate riikide tingimustes nende koostisosaks, aga mõlemale maksimaalset nõudmiste katet ei olnud võimalik tagada ja siis oli tulemuseks selline vahekohtuniku poolt tehtud kompromissotsus, millega algselt ei olnud keegi rahul. Tänapäevaks see küsimus, kuidas linna tollel ajal jaotati, on mitmes mõttes tolleaegse teravuse ja aktuaalsuse kaotanud sest tänapäeval ju praktilises elus normaalses olukorras seda piirijoont nüüd väga märgata ei ole. Tartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse professor, akadeemik Lauri Mälksoo Tänapäeval ju väga palju liigume sellise piiride, ülest igasuguste projektide ja, ja asjade suhtes, ma arvan, siin Valgas on seda palju tunda, aga noh, kui öelda seda, et oli viga, siis ma küsin, et mis oleksid olnud alternatiivid, alternatiivid oleks siis olnud see, et kui üks või teine pool saab selle päriselt endale. Aga kui see ei oleks olnud meie, kui see oleks olnud Läti, kas meil see siis oleks paremini meeldinud, samas, eks ole, sellistes kohtades nagu heinaste ainaasi jällegi eestlased oleks seda endale tahtnud ei saanud, et tuleb vaadata seda piiri kulgemist tervikuna ja, ja miks oli ikkagi väga oluline 1920. aastal see Eesti-Läti piir paika saada, oli see, et et tegelikult ju mõlemad riigid ootasid endiselt lääneliitlaste teejuure tunnustust, kui me räägime ühislinnast, siis ma küsin, et mida see õigusliku mõttes tähendab, sest et tegelikult, et ütleme, rahvusvahelise haiguse aluspõhimõtteks on siiski riikide suveräänsus vaatamata Euroopa liidule vaatamata kõigele ja sellepärast on oluline teada, kust läheb riikide vaheline piir. Sest suveräänsus kehtib selle piiri sees.
102 aastat tagasi jagati Walki linn Eesti ja Läti vahel. Nüüd püüavad Valga ja Valka ühist arengut järjest rohkem kavandada koos, aga ühise juhtimise alla ei lähe kaksiklinn tõenäoliselt enam kunagi. Nii leidsid kahe riigi ajaloolased Valga muuseumi korraldatud konverentsil.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Valki poolitamine, nii et konnaajast ühele poole jääv ala kuulub Eestile ja teine Lätile ei ole just ilusam pool kahe riigi ajaloost. Kas aga sajanditagust olukorda arvestades see otsus just vale oli, ei kipu ajaloolased kinnitama. Igatahes on poolitamine mõjutanud nüüdseks kahe linna või siis kaksiklinna arengut üsna oluliselt ja nüüd püütakse järjest enam ühiste asjade poole mõne aasta eest aastati ühine keskväljak, ühise arengukavani pole veel jõutud. Tõenäoliselt jääb aga piltlikult öeldes nii, et laulda ja tantsida saavad lätlased ja eestlased koos ning ka ühest riigist teise kiikuda. Aga valimised toimuvad kummalgi pool eraldi, mis tähendab ka erinevat juhtimist mõlemal pool piiri. Eesti suursaadik Lätis Arti Hilpus. Eks need otsused, mis tuli teha 1920. aastal, kui siis rahvusvahelise Suurbritannia vahekohtuniku poolt pandi see piirijoon nii Valga linnas kui ka üldse Eesti ja Läti vahel paika. Et see oligi mõnes mõttes paratamatus, et mõlema riigi jaoks oli, oli väga oluline, et teatud territooriumid võiksid jääda iseseisvate riikide tingimustes nende koostisosaks, aga mõlemale maksimaalset nõudmiste katet ei olnud võimalik tagada ja siis oli tulemuseks selline vahekohtuniku poolt tehtud kompromissotsus, millega algselt ei olnud keegi rahul. Tänapäevaks see küsimus, kuidas linna tollel ajal jaotati, on mitmes mõttes tolleaegse teravuse ja aktuaalsuse kaotanud sest tänapäeval ju praktilises elus normaalses olukorras seda piirijoont nüüd väga märgata ei ole. Tartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse professor, akadeemik Lauri Mälksoo Tänapäeval ju väga palju liigume sellise piiride, ülest igasuguste projektide ja, ja asjade suhtes, ma arvan, siin Valgas on seda palju tunda, aga noh, kui öelda seda, et oli viga, siis ma küsin, et mis oleksid olnud alternatiivid, alternatiivid oleks siis olnud see, et kui üks või teine pool saab selle päriselt endale. Aga kui see ei oleks olnud meie, kui see oleks olnud Läti, kas meil see siis oleks paremini meeldinud, samas, eks ole, sellistes kohtades nagu heinaste ainaasi jällegi eestlased oleks seda endale tahtnud ei saanud, et tuleb vaadata seda piiri kulgemist tervikuna ja, ja miks oli ikkagi väga oluline 1920. aastal see Eesti-Läti piir paika saada, oli see, et et tegelikult ju mõlemad riigid ootasid endiselt lääneliitlaste teejuure tunnustust, kui me räägime ühislinnast, siis ma küsin, et mida see õigusliku mõttes tähendab, sest et tegelikult, et ütleme, rahvusvahelise haiguse aluspõhimõtteks on siiski riikide suveräänsus vaatamata Euroopa liidule vaatamata kõigele ja sellepärast on oluline teada, kust läheb riikide vaheline piir. Sest suveräänsus kehtib selle piiri sees.

### Response:
102 aastat tagasi jagati Walki linn Eesti ja Läti vahel. Nüüd püüavad Valga ja Valka ühist arengut järjest rohkem kavandada koos, aga ühise juhtimise alla ei lähe kaksiklinn tõenäoliselt enam kunagi. Nii leidsid kahe riigi ajaloolased Valga muuseumi korraldatud konverentsil.