Tallinna linnapea Edgar Savisaare sõnul teadis ta, et Tallinna linnajuhtide ja Keskerakonna suhtes ollakse negatiivsed, aga temalegi tuli üllatusena, kui suur see erinevus on? Keskerakonna kohta ilmus iga positiivse sõnumi kohta neli negatiivset sõnumit. Tallinna linnavalitsust mainiti koos Keskerakonnaga põhiliselt negatiivses kontekstis. Tartu linnavalitsust ei mainitud kordagi erakondlikus kontekstis, mis puudutab minu tagasihoidlikku isikut. Edgar Savisaare kohta ilmunud iga positiivse sõnumi kohta tuli 10 negatiivset sõnumid, võrreldi ka Keskerakonna vastast kampaaniat erameedias ja rahvusringhäälingus erilist vahet ei olnud. Me oleme pikka aega arvanud, et Eesti aja ajakirjandus ei täida oma põhirolli demokraatia tagajärg. Meie oponendid on väitnud, et see on meie luul. Ja ma tunnistan ausalt, et mina ei oleks ka arvanud, et olukord on nii drastiline. Küsimusele, mis võeti aluseks uudiste määramisel negatiivseks või positiivseks ning kuhu paigutati näiteks Tallinna transpordiameti liiklusteenistuse endiste juhtivtöötajate Mati Songisepa ja Vello Lõugase pistisevõtmise kajastus vastas üks uuringu läbiviijatest Raivo Palmaru. Nii. Meil oli tööjaotus selline, et minu poolt oli uurimisdisain ka kodeerimisjuhend aga mina sisu väljaannete sisu ei analüüsinud, aga aluseks oli laialt kasutatav lähenemisviis, kus määratletud takse teatud märksõnad ja siis vaadatakse, kui lähedal neile on hinnangulised, määrsõnad või üldse hinnanguliselt sõnad. Tingimuseks oli see, et uuring on range, et on ainult eksplitsiitsed ehk selgelt väljendatud hinnangud, implitsiitseid, hinnanguid, me jätsime kohe kõrvale. Tallinna meedianõukogu esimehe Allan Alaküla kommentaar uuringu tulemustele. Kui praegu Eesti ajakirjandus ise ja meediajuhid eriti ise peavad peaküsimuseks ja elu küsimuseks allikakaitse seadust, siis mööndes selle küsimuse olulisust meedianõukogu esimehena ma kindlasti väidan, et ajakirjanduse tasakaal ja selle jõhker tasakaalust väljasolek on meediale ja tervele ühiskonnale palju olulisem küsimus. Samasugust uuringut on kavas läbi viia ka edaspidi ja Allan Alaküla avaldas lootust, et selline uuring distsiplineerib ka ajakirjandust.
Jälgitud on eestikeelseid meediaväljaandeid septembri keskpaigast oktoobri keskpaigani ning võrreldud Tallinna kajastamist Tartu linnajuhtide ja valitsuse tegemiste käsitlemisega.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Tallinna linnapea Edgar Savisaare sõnul teadis ta, et Tallinna linnajuhtide ja Keskerakonna suhtes ollakse negatiivsed, aga temalegi tuli üllatusena, kui suur see erinevus on? Keskerakonna kohta ilmus iga positiivse sõnumi kohta neli negatiivset sõnumit. Tallinna linnavalitsust mainiti koos Keskerakonnaga põhiliselt negatiivses kontekstis. Tartu linnavalitsust ei mainitud kordagi erakondlikus kontekstis, mis puudutab minu tagasihoidlikku isikut. Edgar Savisaare kohta ilmunud iga positiivse sõnumi kohta tuli 10 negatiivset sõnumid, võrreldi ka Keskerakonna vastast kampaaniat erameedias ja rahvusringhäälingus erilist vahet ei olnud. Me oleme pikka aega arvanud, et Eesti aja ajakirjandus ei täida oma põhirolli demokraatia tagajärg. Meie oponendid on väitnud, et see on meie luul. Ja ma tunnistan ausalt, et mina ei oleks ka arvanud, et olukord on nii drastiline. Küsimusele, mis võeti aluseks uudiste määramisel negatiivseks või positiivseks ning kuhu paigutati näiteks Tallinna transpordiameti liiklusteenistuse endiste juhtivtöötajate Mati Songisepa ja Vello Lõugase pistisevõtmise kajastus vastas üks uuringu läbiviijatest Raivo Palmaru. Nii. Meil oli tööjaotus selline, et minu poolt oli uurimisdisain ka kodeerimisjuhend aga mina sisu väljaannete sisu ei analüüsinud, aga aluseks oli laialt kasutatav lähenemisviis, kus määratletud takse teatud märksõnad ja siis vaadatakse, kui lähedal neile on hinnangulised, määrsõnad või üldse hinnanguliselt sõnad. Tingimuseks oli see, et uuring on range, et on ainult eksplitsiitsed ehk selgelt väljendatud hinnangud, implitsiitseid, hinnanguid, me jätsime kohe kõrvale. Tallinna meedianõukogu esimehe Allan Alaküla kommentaar uuringu tulemustele. Kui praegu Eesti ajakirjandus ise ja meediajuhid eriti ise peavad peaküsimuseks ja elu küsimuseks allikakaitse seadust, siis mööndes selle küsimuse olulisust meedianõukogu esimehena ma kindlasti väidan, et ajakirjanduse tasakaal ja selle jõhker tasakaalust väljasolek on meediale ja tervele ühiskonnale palju olulisem küsimus. Samasugust uuringut on kavas läbi viia ka edaspidi ja Allan Alaküla avaldas lootust, et selline uuring distsiplineerib ka ajakirjandust.

### Response:
Jälgitud on eestikeelseid meediaväljaandeid septembri keskpaigast oktoobri keskpaigani ning võrreldud Tallinna kajastamist Tartu linnajuhtide ja valitsuse tegemiste käsitlemisega.