Välispoliitika arengukava sätestab Eesti välispoliitilised huvid ja tegevused järgmiseks 10-ks aastaks ja kuigi praegune kriis neid olemuslikult ei muuda, ütles välisminister. Peame tulevikku vaadates arvestama alles kujunevaid protsesse, mis meie välis ja julgeolekupoliitilisi otsuseid suunavad. Oleme arengukava koostades arvestanud, et üleilmsed kriisid sagenevad ja just seetõttu on meie huvide kaitsmisele rahvusvahelise suhtluse kaudu vaja suunata enam tähelepanu ja ressursse. Meie tegevus keskendub jätkuvalt liitlassuhetele koostööle Euroopa Liidus ja NATO-s aga rahvusvahelistes organisatsioonides nagu ÜRO. Jätkuvalt jäävad fookusesse tugevad Atlandiülesed suhted ning Põhjala ja Balti koostöö. Tähtis on olla välispoliitikas mõjukam, kui meie mehaaniline arvuline erikaal eeldaks. Eesti panustab USA algatatud usuvabaduse alliansi Ühendkuningriigi algatatud ajakirjandusvabaduse alliansi tegevusse. Tähtis on kaitsta tõde, rääkigu ideoloogid ja teoreetikud, mida tahes tõde on olemas ja seda ka rahvusvahelises suhtluses. Pingelistes ja kriitilistes olukordades suureneb veelgi vajadus olla valvas valeinfo levitamise suhtes ja tegutseda oskuslikult hübriidrinnakute ja vaenuliku propaganda tõrjumisel. Arengukava usund on vajadusele mõjutada Venemaad loobuma oma agressiivsest poliitikast, märkis Urmas Reinsalu. Samuti mõjutavad meie välispoliitikat tema sõnul üha enam suhted Hiinaga, kelle osakaal ja aktiivsus maailmas on kiiresti kasvanud. Rääkides julgeolekust kui Eesti välispoliitika prioriteedi, st ütles minister, et arengukava esimene ja olulisim tegevussuund on seetõttu julgeoleku tagamine ja tugevdamine. Eesti julgeolekupoliitika siht on oht ennetada julgeolekuohtude ilmnemisel neile paindlikult reageerida. Meie tegevus on suunatud sellele, et ka 10 aasta pärast saaksime tõdeda, et regionaalne julgeolek on kindel. Eesti kohalolu ja mõju maailmas on kasvanud. Peame oluliseks igakülgselt reeglitel ja rahvusvahelisel õigusel põhineva korra säilimist maailmas ja selle tugevdamist. Hoolimata erimeelsustest on Euroopa ja USA julgeolekuteemadel kindlad liitlased ja selle jätkumine on meie keskne eesmärk. Konkurents või vastasseis mingis üksikus küsimuses ei tohi üle kanduda umbusaldusg moonduda petlikuks ettekujutuseks. Et oma kollektiivset julgeolekut suudetakse tagada teineteisest lahus. Välisminister rõhutas ka, et Eesti kui väikeriigi jaoks on hea maine ja tuntus äärmiselt olulised. Need teenivad mitte ainult majandust, vaid ka julgeolekut. Oleme seadnud sihiks, et Eesti tuntakse, kuulatakse ja usaldatakse, kinnitas Urmas Reinsalu. Arengukava teise suunana nimetas välisminister välismajanduse arendamist ning kolmanda suunana eestlaskonna toetamist. Võrsil.
Eesti välispoliitika prioriteediks jääb julgeolek. Välisminister Urmas Reinsalu esines täna Riigikogu ees välispoliitika arengukavaga kuni 2030. aastani.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Välispoliitika arengukava sätestab Eesti välispoliitilised huvid ja tegevused järgmiseks 10-ks aastaks ja kuigi praegune kriis neid olemuslikult ei muuda, ütles välisminister. Peame tulevikku vaadates arvestama alles kujunevaid protsesse, mis meie välis ja julgeolekupoliitilisi otsuseid suunavad. Oleme arengukava koostades arvestanud, et üleilmsed kriisid sagenevad ja just seetõttu on meie huvide kaitsmisele rahvusvahelise suhtluse kaudu vaja suunata enam tähelepanu ja ressursse. Meie tegevus keskendub jätkuvalt liitlassuhetele koostööle Euroopa Liidus ja NATO-s aga rahvusvahelistes organisatsioonides nagu ÜRO. Jätkuvalt jäävad fookusesse tugevad Atlandiülesed suhted ning Põhjala ja Balti koostöö. Tähtis on olla välispoliitikas mõjukam, kui meie mehaaniline arvuline erikaal eeldaks. Eesti panustab USA algatatud usuvabaduse alliansi Ühendkuningriigi algatatud ajakirjandusvabaduse alliansi tegevusse. Tähtis on kaitsta tõde, rääkigu ideoloogid ja teoreetikud, mida tahes tõde on olemas ja seda ka rahvusvahelises suhtluses. Pingelistes ja kriitilistes olukordades suureneb veelgi vajadus olla valvas valeinfo levitamise suhtes ja tegutseda oskuslikult hübriidrinnakute ja vaenuliku propaganda tõrjumisel. Arengukava usund on vajadusele mõjutada Venemaad loobuma oma agressiivsest poliitikast, märkis Urmas Reinsalu. Samuti mõjutavad meie välispoliitikat tema sõnul üha enam suhted Hiinaga, kelle osakaal ja aktiivsus maailmas on kiiresti kasvanud. Rääkides julgeolekust kui Eesti välispoliitika prioriteedi, st ütles minister, et arengukava esimene ja olulisim tegevussuund on seetõttu julgeoleku tagamine ja tugevdamine. Eesti julgeolekupoliitika siht on oht ennetada julgeolekuohtude ilmnemisel neile paindlikult reageerida. Meie tegevus on suunatud sellele, et ka 10 aasta pärast saaksime tõdeda, et regionaalne julgeolek on kindel. Eesti kohalolu ja mõju maailmas on kasvanud. Peame oluliseks igakülgselt reeglitel ja rahvusvahelisel õigusel põhineva korra säilimist maailmas ja selle tugevdamist. Hoolimata erimeelsustest on Euroopa ja USA julgeolekuteemadel kindlad liitlased ja selle jätkumine on meie keskne eesmärk. Konkurents või vastasseis mingis üksikus küsimuses ei tohi üle kanduda umbusaldusg moonduda petlikuks ettekujutuseks. Et oma kollektiivset julgeolekut suudetakse tagada teineteisest lahus. Välisminister rõhutas ka, et Eesti kui väikeriigi jaoks on hea maine ja tuntus äärmiselt olulised. Need teenivad mitte ainult majandust, vaid ka julgeolekut. Oleme seadnud sihiks, et Eesti tuntakse, kuulatakse ja usaldatakse, kinnitas Urmas Reinsalu. Arengukava teise suunana nimetas välisminister välismajanduse arendamist ning kolmanda suunana eestlaskonna toetamist. Võrsil.

### Response:
Eesti välispoliitika prioriteediks jääb julgeolek. Välisminister Urmas Reinsalu esines täna Riigikogu ees välispoliitika arengukavaga kuni 2030. aastani.