USA presidendi Barack Obama kõne kaks peamist teemat olid NATO kollektiivkaitse ja Venemaa käitumine Ukrainaga, mis tegelikult on praegu omavahel seotud. Väga oskuslikult sidus ta Tallinnas kõnet pidades oma sõnumit ka Eestiga ja meie ajalooga, rääkides nii balti ketist kui Heins valgu kuulsast lausest ükskord me võidame niikuinii. NATO partneritele edastati veel kord sõnum, et nii nagu Eesti peavad ka teised, et tõstma oma kaitsekulutused kokku lepitud kahe protsendini sisemajanduse kogutoodangust. Taas rõhutas ta kollektiivkaitse põhimõtet ja kinnitas, et kõigi liikmesriikide suveräänsuse ja territoriaalset terviklikkust kaitstakse. Nii Eesti, Läti kui Leedu jaoks kunagi kaotasite te oma iseseisvuse, aga koos NATOga ei kaota te seda enam kunagi, kinnitas Barack Obama, teenides sellega aplausi. Tema sõnul oli ka Baltimaade NATO-sse astumisel kõhklejaid. Kas me saame sellega ikka hakka ja kama. See võttis aega, aga Eesti, Läti ja Leedu said hakkama ning see peaks julgustama ka NATO kauaaegset partnerit Ukraina reforme läbi viima. Obama sõnul vajab Ukraina praegu tuge oma kaitsejõudude tugevdamisel ja nüüdisajastamisel ning toetada tuleb ka Moldova ja Gruusia kaitsevõime tugevdamist. Meie standarditele ja suudavad anda oma panuse, jäävad NATO uksed lahti, ütles Obama. Ta rõhutas, et NATO pole suunatud kellegi vastu, vaid on demokraatlike riikide liit enda kollektiivseks kaitseks ning igal riigil on õigus oma julgeolekule ise otsustada. Ühelgi riigil pole õigust siin vetot panna. Nii nagu me eelmisel sajandil keeldusime heaks kiitmast suurte riikide domineerimist väiksemate naabrite üle, nii ei tunnista mega praegu mingeid jutte mõjusfääridest, ütles USA president. Ta kutsus Venemaad üles valima Ukraina kriisi lahendamiseks diplomaatia teed ning tuletas meelde, et Venemaa teod kahjustavad ka ta enda inimesi. Lõpetuseks pöördus USA president noorte poole Kiievist tuniseni, paludes neil mitte muutuda küüniliseks ega kaotada lootust, et rahu ja stabiilsus on võimalik. Ja ideaalid võidavad lõpuks siiski. Kuidas hindavad siis Barack Obama Tallinnas esitatud sõnumeid meie riigitegelased ja poliitikavaatlejad, millist sõnumit kuulis kaitseminister Sven Mikser, sain temaga telefoniühenduse veidi enne seda, kui tema Walesi NATO tippkohtumisel sõitis. Kindlasti Ameerika Ühendriikide presidendi keskne sõnum oli see, et NATO tervikuna ja Ameerika Ühendriigid kui NATO suurim liikmesriik seisavad kindlalt kõigi liikmete kaitsel olgu tegemist suurte või väikestega alliansi ida või lääne piiril põhja või lõuna osas. See, et ameeriklased on raudkindlad oma liitlaskohustustele Eesti ees ja kõigi teiste liitlaste ees ning Eesti võib ennast tunda turvaliselt Ameerika liitlasena, see oli kindlasti keskne sõnum. Kas üllatusena tuli see, et ta mainis Ämari lennuvälja ja Ameerika lennukite arvu või Ameerika osaluse suurenemist seal? See, millest rääkis president täna Tallinnas on USA regionaalne õhuväe treeningi väljaõppekeskus juba mitme kuu jooksul oleme rääkinud siis Ameerika Euroopa vägede juhatusega sellise väljaõppekeskuse loomise võimalusest Ämaris kus NATO liitlased, aga ka teised Põhjala regiooni riigid saaksid regulaarselt viia läbi õhuväeõppusi roteerida oma õhuväeüksusi. Et see, et Ameerika president selle täna ka selgelt välja ütles, on kindlasti meie jaoks tubli tunnustus ja positiivne märk ja räägib sellest, et lisaks siis NATO õhuturbemissioonile võime tulevikus näha Ämaris ka muul viisil liitlaste kohalolu liitlaste väljaõppe, liitlaste õhuväeüksusi lendamas. Et see kindlasti on samuti oluline panus sellesse heidutusjala jälge, mis, mis juba niigi on selle aasta jooksul tublisti meie regioonis tugevnenud. Välispoliitika analüütik Ahto Lobjakas ütles, et kõne oli mõjuv, kuid otseseid lubadusi jagas USA president vähe. Nii Eesti kui Ukraina ja nii edasi kõikides nendes situatsioonides võib ju tahta enam kui Ameerika Ühendriigid ja NATO ja teised liitlased on valmis hetkel tegema ja Obama kõne oli nii hea, et ta nagu hetkeks vähemalt varjutas ära need küsimused, aga mõned neist võib ikkagi ära markeerida. Esiteks lubatakse balti riikidesse rohkem sõjaväelasi, kaasa arvatud USA sõdureid, siis ming, see kõik on tore, aga ikkagi on vastamata küsimus, miks ei saaks balti riikidesse permanentsed ehk alalise NATO baas. Vastus teatavasti siis omab teatavat sellist noh, sidet selle loob Venemaa alusleppe ga aastast 97, millest loobumiseks siis ei, USA Lääne-Euroopa liitlased pole valmis Ukraina osas kinnitas Ukraina õigusi ja kõike seda, mis on nagunii teada, aga ei öelnud Obama seda, et Ukrainale võiks anda relvi, relvastust konkreetselt, mida ukrainlased on ka tahtnud ning mida on ka nagu küsinud või ametlikult toetanud seda mõtet päris mitmed kõrged demokraadid nii senatis kui ka USA kongressis. Endine kaitseminister Jaak Aaviksoo aga kinnitab, et sääraste kõnede puhul ongi retoorika tähtsam kui konkreetsed lubadused ja seisukohavõtud. Aga võib-olla olulisem vähemasti minu jaoks kui konkreetsed lubadused, mis on alati noh, ütleme, mitmeti tõlgendatavad, oli tegelikult selle esinemise retoorika ja üsna jõuline stiil mis ilmselt näitab väga selget muutust viimaste nädalate jooksul. Et vahest see on olulisemgi kui nüüd konkreetne üksuse suurus või, või varustuse hulk üsna avatud ja jõuline sõna kasutus Venemaal toimuvate poliitiliste arengute suhtes ka tagasivaatavalt nõukogude perioodi. Ja veel üks arvamus meie poliitilise opositsiooni ridadest, keskerakondlane, riigikogu liige Mihhail Korb Loomulikult suur osa oli pühendatud konfliktile, kus täna tõesti on inimesed surma saanud ja, ja ma arvan, see on see, mis toimub Ukrainas, on kurb kogu Euroopa jaoks ja ma arvan, et kõik osapooled, kellel on vähegi võimalus mõjutada selle konflikti positiivset lahendust, peavad pingutama ja väga tore oli, et president tegi üleskutse ka Eestile osaleda sellest selle konflikti lahenduses ja ma arvan, et kui kõik osapooled panevad jõud kokku, siis küll see konflikt saab lahendatud. Oli väga positiivne ja entusiasmi süstitav see, et president kinnitas veelkord, et kõik NATO liikmed on ühe kaitsekilbi all ja kui juhtub midagi ühe NATO liikmega, siis ka teised tulevad appi. Seda me teadsime, aga sellele saime veel ühekordse kinnituse.
USA presidendi Barack Obama kõnest Tallinnas.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
USA presidendi Barack Obama kõne kaks peamist teemat olid NATO kollektiivkaitse ja Venemaa käitumine Ukrainaga, mis tegelikult on praegu omavahel seotud. Väga oskuslikult sidus ta Tallinnas kõnet pidades oma sõnumit ka Eestiga ja meie ajalooga, rääkides nii balti ketist kui Heins valgu kuulsast lausest ükskord me võidame niikuinii. NATO partneritele edastati veel kord sõnum, et nii nagu Eesti peavad ka teised, et tõstma oma kaitsekulutused kokku lepitud kahe protsendini sisemajanduse kogutoodangust. Taas rõhutas ta kollektiivkaitse põhimõtet ja kinnitas, et kõigi liikmesriikide suveräänsuse ja territoriaalset terviklikkust kaitstakse. Nii Eesti, Läti kui Leedu jaoks kunagi kaotasite te oma iseseisvuse, aga koos NATOga ei kaota te seda enam kunagi, kinnitas Barack Obama, teenides sellega aplausi. Tema sõnul oli ka Baltimaade NATO-sse astumisel kõhklejaid. Kas me saame sellega ikka hakka ja kama. See võttis aega, aga Eesti, Läti ja Leedu said hakkama ning see peaks julgustama ka NATO kauaaegset partnerit Ukraina reforme läbi viima. Obama sõnul vajab Ukraina praegu tuge oma kaitsejõudude tugevdamisel ja nüüdisajastamisel ning toetada tuleb ka Moldova ja Gruusia kaitsevõime tugevdamist. Meie standarditele ja suudavad anda oma panuse, jäävad NATO uksed lahti, ütles Obama. Ta rõhutas, et NATO pole suunatud kellegi vastu, vaid on demokraatlike riikide liit enda kollektiivseks kaitseks ning igal riigil on õigus oma julgeolekule ise otsustada. Ühelgi riigil pole õigust siin vetot panna. Nii nagu me eelmisel sajandil keeldusime heaks kiitmast suurte riikide domineerimist väiksemate naabrite üle, nii ei tunnista mega praegu mingeid jutte mõjusfääridest, ütles USA president. Ta kutsus Venemaad üles valima Ukraina kriisi lahendamiseks diplomaatia teed ning tuletas meelde, et Venemaa teod kahjustavad ka ta enda inimesi. Lõpetuseks pöördus USA president noorte poole Kiievist tuniseni, paludes neil mitte muutuda küüniliseks ega kaotada lootust, et rahu ja stabiilsus on võimalik. Ja ideaalid võidavad lõpuks siiski. Kuidas hindavad siis Barack Obama Tallinnas esitatud sõnumeid meie riigitegelased ja poliitikavaatlejad, millist sõnumit kuulis kaitseminister Sven Mikser, sain temaga telefoniühenduse veidi enne seda, kui tema Walesi NATO tippkohtumisel sõitis. Kindlasti Ameerika Ühendriikide presidendi keskne sõnum oli see, et NATO tervikuna ja Ameerika Ühendriigid kui NATO suurim liikmesriik seisavad kindlalt kõigi liikmete kaitsel olgu tegemist suurte või väikestega alliansi ida või lääne piiril põhja või lõuna osas. See, et ameeriklased on raudkindlad oma liitlaskohustustele Eesti ees ja kõigi teiste liitlaste ees ning Eesti võib ennast tunda turvaliselt Ameerika liitlasena, see oli kindlasti keskne sõnum. Kas üllatusena tuli see, et ta mainis Ämari lennuvälja ja Ameerika lennukite arvu või Ameerika osaluse suurenemist seal? See, millest rääkis president täna Tallinnas on USA regionaalne õhuväe treeningi väljaõppekeskus juba mitme kuu jooksul oleme rääkinud siis Ameerika Euroopa vägede juhatusega sellise väljaõppekeskuse loomise võimalusest Ämaris kus NATO liitlased, aga ka teised Põhjala regiooni riigid saaksid regulaarselt viia läbi õhuväeõppusi roteerida oma õhuväeüksusi. Et see, et Ameerika president selle täna ka selgelt välja ütles, on kindlasti meie jaoks tubli tunnustus ja positiivne märk ja räägib sellest, et lisaks siis NATO õhuturbemissioonile võime tulevikus näha Ämaris ka muul viisil liitlaste kohalolu liitlaste väljaõppe, liitlaste õhuväeüksusi lendamas. Et see kindlasti on samuti oluline panus sellesse heidutusjala jälge, mis, mis juba niigi on selle aasta jooksul tublisti meie regioonis tugevnenud. Välispoliitika analüütik Ahto Lobjakas ütles, et kõne oli mõjuv, kuid otseseid lubadusi jagas USA president vähe. Nii Eesti kui Ukraina ja nii edasi kõikides nendes situatsioonides võib ju tahta enam kui Ameerika Ühendriigid ja NATO ja teised liitlased on valmis hetkel tegema ja Obama kõne oli nii hea, et ta nagu hetkeks vähemalt varjutas ära need küsimused, aga mõned neist võib ikkagi ära markeerida. Esiteks lubatakse balti riikidesse rohkem sõjaväelasi, kaasa arvatud USA sõdureid, siis ming, see kõik on tore, aga ikkagi on vastamata küsimus, miks ei saaks balti riikidesse permanentsed ehk alalise NATO baas. Vastus teatavasti siis omab teatavat sellist noh, sidet selle loob Venemaa alusleppe ga aastast 97, millest loobumiseks siis ei, USA Lääne-Euroopa liitlased pole valmis Ukraina osas kinnitas Ukraina õigusi ja kõike seda, mis on nagunii teada, aga ei öelnud Obama seda, et Ukrainale võiks anda relvi, relvastust konkreetselt, mida ukrainlased on ka tahtnud ning mida on ka nagu küsinud või ametlikult toetanud seda mõtet päris mitmed kõrged demokraadid nii senatis kui ka USA kongressis. Endine kaitseminister Jaak Aaviksoo aga kinnitab, et sääraste kõnede puhul ongi retoorika tähtsam kui konkreetsed lubadused ja seisukohavõtud. Aga võib-olla olulisem vähemasti minu jaoks kui konkreetsed lubadused, mis on alati noh, ütleme, mitmeti tõlgendatavad, oli tegelikult selle esinemise retoorika ja üsna jõuline stiil mis ilmselt näitab väga selget muutust viimaste nädalate jooksul. Et vahest see on olulisemgi kui nüüd konkreetne üksuse suurus või, või varustuse hulk üsna avatud ja jõuline sõna kasutus Venemaal toimuvate poliitiliste arengute suhtes ka tagasivaatavalt nõukogude perioodi. Ja veel üks arvamus meie poliitilise opositsiooni ridadest, keskerakondlane, riigikogu liige Mihhail Korb Loomulikult suur osa oli pühendatud konfliktile, kus täna tõesti on inimesed surma saanud ja, ja ma arvan, see on see, mis toimub Ukrainas, on kurb kogu Euroopa jaoks ja ma arvan, et kõik osapooled, kellel on vähegi võimalus mõjutada selle konflikti positiivset lahendust, peavad pingutama ja väga tore oli, et president tegi üleskutse ka Eestile osaleda sellest selle konflikti lahenduses ja ma arvan, et kui kõik osapooled panevad jõud kokku, siis küll see konflikt saab lahendatud. Oli väga positiivne ja entusiasmi süstitav see, et president kinnitas veelkord, et kõik NATO liikmed on ühe kaitsekilbi all ja kui juhtub midagi ühe NATO liikmega, siis ka teised tulevad appi. Seda me teadsime, aga sellele saime veel ühekordse kinnituse.

### Response:
USA presidendi Barack Obama kõnest Tallinnas.