Aastate jooksul on lehe tegemise juures muutunud palju. 1990. aastal Lääne eluga liitunud ajakirjanik Kaire Reiljan ütles, et tehnoloogia areng on mõjutanud ka töö sisulist poolt. Kui algusaastatel tuli uudiste leidmiseks tunduvalt rohkem suhelda inimestega tuli palju helistada, tuli palju uurida, siis praegu väga paljud asjad jooksevad ise kätte. Urmas Lauri on mees, kes avaldas paari aasta eest loo sellest, kuidas tollane riigihalduse minister Mihhail Korb seadis Haapsalus käies kahtluse alla Eesti kuulumise NATO-sse. Lauri ise seda juhtumit aga esile ei tõsta ja meenutab hoopis aega, kui li üheksakümnendatel Lääne elu Toompea korrespondent. Lääne elu käis iga nädal paar korda Toompeal jälgimas Toompea istungeid ja, ja oli selle võrra suurem ajaleht lausa nagu üleriigiline leht, sellepärast et isegi suured väljaanded ei olnud seal nii sageli kohal kui mina tookord. Mida arvavad 30 aastaseks saavast maakonnalehest kohalikud? Mulle meeldib see. Traditsiooni hoitakse ülevaid, lippu hoitakse üleval, olen aastaid lugenud ja loen praegu ka ja kus ma neid meie uudiseid muidu teada saan, kui meie lehest olen küll rahul, me nagu meil on nii väike linn, et siin on kõik teada, mis vähegi juhtub ja toimub. Ausalt öeldes, ega ega eriti ei arvagi midagi, sest pole minu teemad eriti. Paberlehtede tiraažid ei ole Eestis kasvamas lääne elu peatoimetaja Andrus Karnau ütleb, et tasuline digiplatvorm kompenseerib seda, kuid leiab, et sarnaselt paberlehtedele peaks ka digiväljaannetele kehtima soodsam ehk üheksa protsendi ne käibemaksumäär. Väga kriitiline on ta postiteenuse kvaliteedi küsimuses. See on suur probleem ja tegelikult ma arvan, et ajalehtedele ei ole ohuks mitte siis inimeste lugemisharjumuste muutumine vaid on ohuks see, et infrastruktuur siis Eesti Posti näol, kes peab kandma, tagama siis koju kande ei, siis ei toeta enam ajalehtede ilmumist. Karnau sõnul on Eesti ajakirjanduse jaoks murekohaks ka internetihiidude nagu Facebook ja Google tegevus kes võtavad siinselt reklaamiturult küll raha, aga kellel puudub igasugune huvi ja vastutus Eesti ühiskonna ees laiemalt. Rahvusringhäälingu raadiouudistele Juhan Hepner. Haapsalu.
Laupäeval saab 30-aastaseks kõige kauem järjepidevalt Eestis ilmunud erakapitalil loodud sõltumatu maakonnaleht Lääne Elu, mille asutasid 1989. aasta suvel haapsallased Andres Ammas ja Arne Veske. Lääne Elu peatoimetaja Andrus Karnau sõnul on praegu Eesti ajakirjanduse murekohtadeks postiteenuse kvaliteet ja internetihiidude konkurents reklaamiturul.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Aastate jooksul on lehe tegemise juures muutunud palju. 1990. aastal Lääne eluga liitunud ajakirjanik Kaire Reiljan ütles, et tehnoloogia areng on mõjutanud ka töö sisulist poolt. Kui algusaastatel tuli uudiste leidmiseks tunduvalt rohkem suhelda inimestega tuli palju helistada, tuli palju uurida, siis praegu väga paljud asjad jooksevad ise kätte. Urmas Lauri on mees, kes avaldas paari aasta eest loo sellest, kuidas tollane riigihalduse minister Mihhail Korb seadis Haapsalus käies kahtluse alla Eesti kuulumise NATO-sse. Lauri ise seda juhtumit aga esile ei tõsta ja meenutab hoopis aega, kui li üheksakümnendatel Lääne elu Toompea korrespondent. Lääne elu käis iga nädal paar korda Toompeal jälgimas Toompea istungeid ja, ja oli selle võrra suurem ajaleht lausa nagu üleriigiline leht, sellepärast et isegi suured väljaanded ei olnud seal nii sageli kohal kui mina tookord. Mida arvavad 30 aastaseks saavast maakonnalehest kohalikud? Mulle meeldib see. Traditsiooni hoitakse ülevaid, lippu hoitakse üleval, olen aastaid lugenud ja loen praegu ka ja kus ma neid meie uudiseid muidu teada saan, kui meie lehest olen küll rahul, me nagu meil on nii väike linn, et siin on kõik teada, mis vähegi juhtub ja toimub. Ausalt öeldes, ega ega eriti ei arvagi midagi, sest pole minu teemad eriti. Paberlehtede tiraažid ei ole Eestis kasvamas lääne elu peatoimetaja Andrus Karnau ütleb, et tasuline digiplatvorm kompenseerib seda, kuid leiab, et sarnaselt paberlehtedele peaks ka digiväljaannetele kehtima soodsam ehk üheksa protsendi ne käibemaksumäär. Väga kriitiline on ta postiteenuse kvaliteedi küsimuses. See on suur probleem ja tegelikult ma arvan, et ajalehtedele ei ole ohuks mitte siis inimeste lugemisharjumuste muutumine vaid on ohuks see, et infrastruktuur siis Eesti Posti näol, kes peab kandma, tagama siis koju kande ei, siis ei toeta enam ajalehtede ilmumist. Karnau sõnul on Eesti ajakirjanduse jaoks murekohaks ka internetihiidude nagu Facebook ja Google tegevus kes võtavad siinselt reklaamiturult küll raha, aga kellel puudub igasugune huvi ja vastutus Eesti ühiskonna ees laiemalt. Rahvusringhäälingu raadiouudistele Juhan Hepner. Haapsalu.

### Response:
Laupäeval saab 30-aastaseks kõige kauem järjepidevalt Eestis ilmunud erakapitalil loodud sõltumatu maakonnaleht Lääne Elu, mille asutasid 1989. aasta suvel haapsallased Andres Ammas ja Arne Veske. Lääne Elu peatoimetaja Andrus Karnau sõnul on praegu Eesti ajakirjanduse murekohtadeks postiteenuse kvaliteet ja internetihiidude konkurents reklaamiturul.