Kahe riigipea ja NATO peasekretäri ühisel pressikonverentsil mõisteti taas ühiselt hukka Venemaa rünnaku Ukrainale. Peaminister Kaja Kallas. Putin ründab vaba ja iseseisvat riiki 200000 sõduriga. Nende sihtmärgiks on haiglad, koolid, lasteaiad, süütud ukrainlased. Kahjuks näeme tõenäoliselt veel suuremaid õudusi, sealhulgas pommitamist, sihtmärki valimata. Peaminister lisas, et NATO peab hüppeliselt oma võimekust tõstma. NATO peasekretär Jens Stoltenberg kinnitas, et NATO teeb just seda Me oleme tõstnud valmisolekut õhus, maal ja merel, see tähendab, et üle 30-st erinevast baasist patrullivad pidevas valmisolekus üle 100 hävituslennuki. Samamoodi Vahemerest Läänemereni üle 120 laeva. Lisaks paigutavad liikmesriigid tuhandeid sõdureid NATO idatiivale. See kõik, et ei oleks kahtlust. Meie pühendumus artikkel viiele ja Washingtoni leppele on raudkindel. Me kaitseme igat tolli, NATO territooriumist. Kuigi rõhutati ka abiandmist Ukrainale ka laskemoona ja relvade näol, siis sellest enam anti edasi sõnum, et NATO eesmärk on liikmesriike kaitsta. NATO ei sekku sõjalise jõuga Ukraina konflikti ajakirjanike korduvate küsimuste peale selgitas seisukohta Briti peaminister Boris Johnson. Valearvutused ja möödarääkimised on pingelises olukorras väga võimalikud. Seetõttu on tähtis rõhutada sõnumit, et NATO on liit liikmesriikide kaitseks. See ei tähenda, et meie, Ukraina sõbrad ei tohi ennast kaitsta ja et me ei saa neid selles aidata. Kui rääkida lennukeelutsoonist Ukraina taevas, siis peame tunnistama reaalsust, et see tähendab vene lennukite allatulistamist. Seda ei aruta praegu ükski NATO riik. Py oo. Eni. Atooni.
NATO peasekretär Jens Stoltenberg ja Briti peaminister Boris Johnson külastasid Tapa sõjaväelinnakut. Sõjalise liidu peasekretär kinnitas NATO valmisolekut Eestit kaitsta.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kahe riigipea ja NATO peasekretäri ühisel pressikonverentsil mõisteti taas ühiselt hukka Venemaa rünnaku Ukrainale. Peaminister Kaja Kallas. Putin ründab vaba ja iseseisvat riiki 200000 sõduriga. Nende sihtmärgiks on haiglad, koolid, lasteaiad, süütud ukrainlased. Kahjuks näeme tõenäoliselt veel suuremaid õudusi, sealhulgas pommitamist, sihtmärki valimata. Peaminister lisas, et NATO peab hüppeliselt oma võimekust tõstma. NATO peasekretär Jens Stoltenberg kinnitas, et NATO teeb just seda Me oleme tõstnud valmisolekut õhus, maal ja merel, see tähendab, et üle 30-st erinevast baasist patrullivad pidevas valmisolekus üle 100 hävituslennuki. Samamoodi Vahemerest Läänemereni üle 120 laeva. Lisaks paigutavad liikmesriigid tuhandeid sõdureid NATO idatiivale. See kõik, et ei oleks kahtlust. Meie pühendumus artikkel viiele ja Washingtoni leppele on raudkindel. Me kaitseme igat tolli, NATO territooriumist. Kuigi rõhutati ka abiandmist Ukrainale ka laskemoona ja relvade näol, siis sellest enam anti edasi sõnum, et NATO eesmärk on liikmesriike kaitsta. NATO ei sekku sõjalise jõuga Ukraina konflikti ajakirjanike korduvate küsimuste peale selgitas seisukohta Briti peaminister Boris Johnson. Valearvutused ja möödarääkimised on pingelises olukorras väga võimalikud. Seetõttu on tähtis rõhutada sõnumit, et NATO on liit liikmesriikide kaitseks. See ei tähenda, et meie, Ukraina sõbrad ei tohi ennast kaitsta ja et me ei saa neid selles aidata. Kui rääkida lennukeelutsoonist Ukraina taevas, siis peame tunnistama reaalsust, et see tähendab vene lennukite allatulistamist. Seda ei aruta praegu ükski NATO riik. Py oo. Eni. Atooni.

### Response:
NATO peasekretär Jens Stoltenberg ja Briti peaminister Boris Johnson külastasid Tapa sõjaväelinnakut. Sõjalise liidu peasekretär kinnitas NATO valmisolekut Eestit kaitsta.