Kas on ka selliseid Eesti inimesi, kes on palunud välisministeeriumilt abi evakueerumisel, aga kelleni lihtsalt füüsiliselt ei jõua? Ja muidugi neid inimesi on meiega kõik ühenduses olevad inimesed on meiega ühenduses selleks, et paluda mingil määral abi. Kas see abi on siis nõuanded või, või midagi enamat, on muidugi omaette küsimus. Aga kümned Eesti inimesed on meiega ühenduses päris palju ka õnneks välja saanud. Veel on inimesi Ukrainas, püüame kogu aeg neid maksimaalselt aidata. Kus on need kõige keerulisemad piirkonnad, kus Eesti inimesed on? Üldiselt on keeruline igal pool ja keeruline on ka piiridest üle saamine seetõttu, et tänavad ja teed on üpriski umbes piirides, on pikad järjekorrad Ukrainast ju inimesed praegu põgenevad ja arusaadavalt see ummistab nii tänavaid, teid kui piiripunkte. Aga kõige keerulisem on arusaadavalt nendes piirkondades, kus käib aktiivne lahingutegevus, mis on kas langenud piiramisrõngasse või lausa vallutatud või kuhu antakse tuld kaugtulerelvadest. Nendel puhkudel ei ole muud, kui vaadata maksimaalselt kiiresti sealt ärasaamise võimalusi ja hoida iga hinna eest oma elu ja tervist. Afganistani lääs proovis organiseerida mingisugust ühist evakkiat, kas Ukraina puhul on ka selliseid püüdeid? No praegu on seda väga keeruline korraldada, aga lääneriigid on loomulikult omavahel pidevas ühenduses, aga meie praegune reaalne suutlikkus konsulaarabi pakkuda näiteks aktiivse lahingutegevuse piirkondades on arusaadavalt piiratud. Afganistani läksid ju ka riikide kaitsejõud läksid evaki tegema Ukrainasse ei oleks mõeldav. Ei, no Afganistanis olid riikide kaitseväed kohal, Eestil ei olnud mäletatavasti Eestil ei olnud Afganistanis ka ühtegi diplomaati, ei olnud ühtegi sõjaväelast ja ometi õnnestus meil seal liitlastega koostöös mõned meiega koostööd teinud inimesed turvalisusesse aidata, aga seda eelkõige tänu sellele, et meie lääneliitlaste siis kontrolli all oli ju lennuväli ja see sõjategevus oli seal erakordselt selles tähenduses algeline, et ei toimunud ju suurt linnade pommitamist, manööveroperatsioone ja nii edasi. See olukord Ukrainas on kardinaalselt erinev. Kui me oleme nimetanud seda Ukrainas toimuvat suurimaks sõjaks Euroopa pinnal alates teisest maailmasõjast, siis me pole seda öelnud kergekäeliselt. Ta ongi seda ja see intensiivsus on vaatamata koleduse võrreldavusele Ukrainas muidugi kõvasti suurem, kui ta oli Afganistanis. Ukrainaga on sellel teemal olnud juttu, et kuidagi nende kaitsejõudude abil aidata ühte või teist Eesti inimest ära. Ukraina kaitsejõudude fookus on kindlasti praegu hoopis millelgi muul kui lääne kodanike väljaaitamisel, selles mõttes tuleb nende prioriteete mõista ja tegelikult on kogu Ukraina riigiaparaadi fookus praegu hoopis millelgi muul kui välisriikide kodanike aitamisel. Meile teadaolevalt keegi viga eestlastest ei ole saanud Ukrainas. Mulle praegu teadaolevalt ei ole.
Välisministeeriumi kantsler Jonatan Vseviov rääkis intervjuus Madis Hindrele, et ministeeriumiga on ühendust võtnud kümneid Eesti inimesi, kes püüavad Ukrainast pääseda, kuid riigil on neid keeruline aidata.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kas on ka selliseid Eesti inimesi, kes on palunud välisministeeriumilt abi evakueerumisel, aga kelleni lihtsalt füüsiliselt ei jõua? Ja muidugi neid inimesi on meiega kõik ühenduses olevad inimesed on meiega ühenduses selleks, et paluda mingil määral abi. Kas see abi on siis nõuanded või, või midagi enamat, on muidugi omaette küsimus. Aga kümned Eesti inimesed on meiega ühenduses päris palju ka õnneks välja saanud. Veel on inimesi Ukrainas, püüame kogu aeg neid maksimaalselt aidata. Kus on need kõige keerulisemad piirkonnad, kus Eesti inimesed on? Üldiselt on keeruline igal pool ja keeruline on ka piiridest üle saamine seetõttu, et tänavad ja teed on üpriski umbes piirides, on pikad järjekorrad Ukrainast ju inimesed praegu põgenevad ja arusaadavalt see ummistab nii tänavaid, teid kui piiripunkte. Aga kõige keerulisem on arusaadavalt nendes piirkondades, kus käib aktiivne lahingutegevus, mis on kas langenud piiramisrõngasse või lausa vallutatud või kuhu antakse tuld kaugtulerelvadest. Nendel puhkudel ei ole muud, kui vaadata maksimaalselt kiiresti sealt ärasaamise võimalusi ja hoida iga hinna eest oma elu ja tervist. Afganistani lääs proovis organiseerida mingisugust ühist evakkiat, kas Ukraina puhul on ka selliseid püüdeid? No praegu on seda väga keeruline korraldada, aga lääneriigid on loomulikult omavahel pidevas ühenduses, aga meie praegune reaalne suutlikkus konsulaarabi pakkuda näiteks aktiivse lahingutegevuse piirkondades on arusaadavalt piiratud. Afganistani läksid ju ka riikide kaitsejõud läksid evaki tegema Ukrainasse ei oleks mõeldav. Ei, no Afganistanis olid riikide kaitseväed kohal, Eestil ei olnud mäletatavasti Eestil ei olnud Afganistanis ka ühtegi diplomaati, ei olnud ühtegi sõjaväelast ja ometi õnnestus meil seal liitlastega koostöös mõned meiega koostööd teinud inimesed turvalisusesse aidata, aga seda eelkõige tänu sellele, et meie lääneliitlaste siis kontrolli all oli ju lennuväli ja see sõjategevus oli seal erakordselt selles tähenduses algeline, et ei toimunud ju suurt linnade pommitamist, manööveroperatsioone ja nii edasi. See olukord Ukrainas on kardinaalselt erinev. Kui me oleme nimetanud seda Ukrainas toimuvat suurimaks sõjaks Euroopa pinnal alates teisest maailmasõjast, siis me pole seda öelnud kergekäeliselt. Ta ongi seda ja see intensiivsus on vaatamata koleduse võrreldavusele Ukrainas muidugi kõvasti suurem, kui ta oli Afganistanis. Ukrainaga on sellel teemal olnud juttu, et kuidagi nende kaitsejõudude abil aidata ühte või teist Eesti inimest ära. Ukraina kaitsejõudude fookus on kindlasti praegu hoopis millelgi muul kui lääne kodanike väljaaitamisel, selles mõttes tuleb nende prioriteete mõista ja tegelikult on kogu Ukraina riigiaparaadi fookus praegu hoopis millelgi muul kui välisriikide kodanike aitamisel. Meile teadaolevalt keegi viga eestlastest ei ole saanud Ukrainas. Mulle praegu teadaolevalt ei ole.

### Response:
Välisministeeriumi kantsler Jonatan Vseviov rääkis intervjuus Madis Hindrele, et ministeeriumiga on ühendust võtnud kümneid Eesti inimesi, kes püüavad Ukrainast pääseda, kuid riigil on neid keeruline aidata.