Reedel ütles koalitsioonikõnelusi juhtiv Reformierakonna esimees Kaja Kallas, et võimalikke kärpekohti hakatakse alles otsima. Me leppisime kokku selles, et me teeme ikkagi põhjalikuma riigieelarve revisjoni. Eelarve revisjoni korraldamise otsustas veel ametisolev valitsus 2019. aasta suvel. Rahandusminister Martin Helme ütleb, et tema on revisjoni käekäiku kolm korda ka valitsusele tutvustanud. Detsembris 2019 käisin esitlemas seda plaani ennast, kuidas seda teha, 20. aasta mais käisin uuesti, see oli juba siis koroona ajal, kus me tegime kokkuvõtte nendest kuludest, mis koroona tõttu jäävad tegemata, mille oleks saanud siis eelarves kokku hoida ja see summa tuli seal kuskil 25 miljoni kanti. Kolmandat korda tutvustas Helme eelarve revisjoni tulemusi läinud aasta septembris, siis kui läbi räägiti 2021. aasta riigieelarvet ja uut riigieelarve strateegiat. Martin Helme ütleb, et riigieelarves on ligi 140 miljoni euro jagu kulusid, mille ärajätmist ühiskond ei tajuks. Kahte sorti kulud on seal üks on siis paksu kultuurikihi all olevad kulud, mis kunagi keegi on millegi jaoks välja võidelnud ja nüüd nad lihtsalt tiksuvad ministeeriumi või allasutused kasutavad neid tegelikult kas puhvrina või siis lihtsalt lasevad olla ja teine on siis kulud, mis on jäänud tegelikult tegemata ja mida siis ka tavaliselt ministeeriumid või allasutused siis aasta lõpul paaniliselt kulutavad ja ostavad siis midagi muud, noh, tehakse ümbertõsteid eelarve sees ja sisuliselt lihtsalt lüüakse raha laiaks. Kõige suurem, 65 miljoni eurone kärbe tulnuks erinevate toetuste arvelt sinna hulka kuuluvad tegevustoetused avalik-õiguslik ele organisatsioonidele ja sihtasutus, tele, aga ka näiteks omavalitsustele. Toetuste real võinuks kärpida ka projektitoetus. Näiteks neid, mida lastakse käiku läbi avalike taotlusvoorude. Ülejäänud 75 miljonit eurot võinuks eelarverevisjoni järgi kokku hoida riigisektori tööjõu ja majandamiskuludelt. Niisugune kärpeplaan oleks võtnud piraka tüki iga ministeeriumi haldusalast ja valitsuses seda mõtet ei toetatud. Teine võimalus, mille me välja pakkusime, oli minna mingisuguste konkreetsete kulutuste kaupa, noh, mingisugused tegevused, mis meil on praegu ära jätta. Kolmas võimalus, mida me ka vaatasime ja kaalusime, oli mingid suhteliselt suured ja kallid avalikud teenused, mis on kunagi kokku lepitud poliitiliselt, aga mis, kas ei ole ennast õigustanud või mis ei ole noh, tänase valitsuse siis tehtud ja poliitiline omand, et neid vähendada. Aga ükskõik, mil moel Helme võimalikke kärpekohti presenteeris päriselt eelarvekärpeni ikkagi ei jõutud. Praktiliselt iga viimane, kui minister ümber laua ütles, et ei, kuskilt pole mitte midagi võimalik vähendada ega võtta ära, et vastupidi, meil on lisataotlused ja juurde on vaja, et noh, kui sa jätad mingisugusele MTÜ-le aastas 30000 andmata siis halba BRi saad kindlasti rohkem kui 30000 eest, selles võib päris kindel olla ja sellepärast keegi ei tahagi torkida seda.
Läinud sügisel toimunud eelarvekõneluste ajal tutvustas rahandusminister Martin Helme valitsusele plaani, kuidas vähendada kulutusi kuni 140 miljoni euro võrra. Valitsuspartnerid kärpeplaani ei toetanud.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Reedel ütles koalitsioonikõnelusi juhtiv Reformierakonna esimees Kaja Kallas, et võimalikke kärpekohti hakatakse alles otsima. Me leppisime kokku selles, et me teeme ikkagi põhjalikuma riigieelarve revisjoni. Eelarve revisjoni korraldamise otsustas veel ametisolev valitsus 2019. aasta suvel. Rahandusminister Martin Helme ütleb, et tema on revisjoni käekäiku kolm korda ka valitsusele tutvustanud. Detsembris 2019 käisin esitlemas seda plaani ennast, kuidas seda teha, 20. aasta mais käisin uuesti, see oli juba siis koroona ajal, kus me tegime kokkuvõtte nendest kuludest, mis koroona tõttu jäävad tegemata, mille oleks saanud siis eelarves kokku hoida ja see summa tuli seal kuskil 25 miljoni kanti. Kolmandat korda tutvustas Helme eelarve revisjoni tulemusi läinud aasta septembris, siis kui läbi räägiti 2021. aasta riigieelarvet ja uut riigieelarve strateegiat. Martin Helme ütleb, et riigieelarves on ligi 140 miljoni euro jagu kulusid, mille ärajätmist ühiskond ei tajuks. Kahte sorti kulud on seal üks on siis paksu kultuurikihi all olevad kulud, mis kunagi keegi on millegi jaoks välja võidelnud ja nüüd nad lihtsalt tiksuvad ministeeriumi või allasutused kasutavad neid tegelikult kas puhvrina või siis lihtsalt lasevad olla ja teine on siis kulud, mis on jäänud tegelikult tegemata ja mida siis ka tavaliselt ministeeriumid või allasutused siis aasta lõpul paaniliselt kulutavad ja ostavad siis midagi muud, noh, tehakse ümbertõsteid eelarve sees ja sisuliselt lihtsalt lüüakse raha laiaks. Kõige suurem, 65 miljoni eurone kärbe tulnuks erinevate toetuste arvelt sinna hulka kuuluvad tegevustoetused avalik-õiguslik ele organisatsioonidele ja sihtasutus, tele, aga ka näiteks omavalitsustele. Toetuste real võinuks kärpida ka projektitoetus. Näiteks neid, mida lastakse käiku läbi avalike taotlusvoorude. Ülejäänud 75 miljonit eurot võinuks eelarverevisjoni järgi kokku hoida riigisektori tööjõu ja majandamiskuludelt. Niisugune kärpeplaan oleks võtnud piraka tüki iga ministeeriumi haldusalast ja valitsuses seda mõtet ei toetatud. Teine võimalus, mille me välja pakkusime, oli minna mingisuguste konkreetsete kulutuste kaupa, noh, mingisugused tegevused, mis meil on praegu ära jätta. Kolmas võimalus, mida me ka vaatasime ja kaalusime, oli mingid suhteliselt suured ja kallid avalikud teenused, mis on kunagi kokku lepitud poliitiliselt, aga mis, kas ei ole ennast õigustanud või mis ei ole noh, tänase valitsuse siis tehtud ja poliitiline omand, et neid vähendada. Aga ükskõik, mil moel Helme võimalikke kärpekohti presenteeris päriselt eelarvekärpeni ikkagi ei jõutud. Praktiliselt iga viimane, kui minister ümber laua ütles, et ei, kuskilt pole mitte midagi võimalik vähendada ega võtta ära, et vastupidi, meil on lisataotlused ja juurde on vaja, et noh, kui sa jätad mingisugusele MTÜ-le aastas 30000 andmata siis halba BRi saad kindlasti rohkem kui 30000 eest, selles võib päris kindel olla ja sellepärast keegi ei tahagi torkida seda.

### Response:
Läinud sügisel toimunud eelarvekõneluste ajal tutvustas rahandusminister Martin Helme valitsusele plaani, kuidas vähendada kulutusi kuni 140 miljoni euro võrra. Valitsuspartnerid kärpeplaani ei toetanud.