Tõesti paistab, et praegu on tegu parimate hoonejäänustega, mis siit leiti. On, et et tundub, et on vanemad kui raekoda ja vaekoda, mis on siis seal seitsmeteistkümnenda sajandi teisel poolel valminud. Et praeguses uurimisseisus tundub, et vanem hoone osa pärineb kuskil seitsmeteistkümnenda sajandi algusest, võib-olla isegi 16. sajandi lõpust, et pigem seostub taanlastega juba see ehitus, oli see oodatav, et selline asi siit välja tuleb? Selles mõttes ajaloolistel plaanidest ma ei ole siin hoonestust leidnud. Seni esimene linnaplaan on meil aastast 1681, et seal seda hoonet peal ei ole. Ja ka hilisematel plaanidel paistab, et siin on kaks erinevat ehitusetappi, et kõige vanem on seal otsas, on üks selline väike keldriruum, paistab et see on tugevate põlemisjälgedega ja siis ta on hiljem uuesti üles ehitatud. Tõenäoliselt on see hoone siis kadunud enne esimest linnaplaani. Kuressaare asula tekkis siia kuskil 14. sajandil, aga noh, lihtsalt ei ole keskaegseid hoonejälgi veel või vundamente leitud, kuna neid on ka raske tuvastada. Enamasti oli tegu puidust hoonetega, mis siin korduvalt on maha põlenud, et see tundub olevat nüüd kivihoone igal juhul, et palju on selliseid katusekivi tükk ja lubimürdiga laotud seinajäänuseid. Praegu tundub, et sellest vanemast hoonest on nii vähe järel, et siin nagu otseselt klaasi alla panna või säilitada vist ei ole midagi, aga lõpliku otsuse teeb muinsuskaitseamet selles suhtes kõrval olevate majade hoovid ja need võivad veel vundament täis. Teoreetiliselt loomulikult arvatakse, et, et see keskaegne asula paikneski kohe siin linnuse külje all ja samas ka keskaegne kirik ja kalmistu siin tolli tänava alguses, et siin neid üllatusi kindlasti tuleb veel, kui mingeid ehitustöid siin piirkonnas toimub?
Arheoloog Garel Püüa kinnitusel pole kunagist hoonet märgitud ühelegi vanale linnaplaanile. Ja nii öelda kunagise maja hoovist, enam kui kahe meetri sügavuselt tulid päevavalgele ka mitu seni vanimat Kuressaarest leitud münti 16. sajandist.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Tõesti paistab, et praegu on tegu parimate hoonejäänustega, mis siit leiti. On, et et tundub, et on vanemad kui raekoda ja vaekoda, mis on siis seal seitsmeteistkümnenda sajandi teisel poolel valminud. Et praeguses uurimisseisus tundub, et vanem hoone osa pärineb kuskil seitsmeteistkümnenda sajandi algusest, võib-olla isegi 16. sajandi lõpust, et pigem seostub taanlastega juba see ehitus, oli see oodatav, et selline asi siit välja tuleb? Selles mõttes ajaloolistel plaanidest ma ei ole siin hoonestust leidnud. Seni esimene linnaplaan on meil aastast 1681, et seal seda hoonet peal ei ole. Ja ka hilisematel plaanidel paistab, et siin on kaks erinevat ehitusetappi, et kõige vanem on seal otsas, on üks selline väike keldriruum, paistab et see on tugevate põlemisjälgedega ja siis ta on hiljem uuesti üles ehitatud. Tõenäoliselt on see hoone siis kadunud enne esimest linnaplaani. Kuressaare asula tekkis siia kuskil 14. sajandil, aga noh, lihtsalt ei ole keskaegseid hoonejälgi veel või vundamente leitud, kuna neid on ka raske tuvastada. Enamasti oli tegu puidust hoonetega, mis siin korduvalt on maha põlenud, et see tundub olevat nüüd kivihoone igal juhul, et palju on selliseid katusekivi tükk ja lubimürdiga laotud seinajäänuseid. Praegu tundub, et sellest vanemast hoonest on nii vähe järel, et siin nagu otseselt klaasi alla panna või säilitada vist ei ole midagi, aga lõpliku otsuse teeb muinsuskaitseamet selles suhtes kõrval olevate majade hoovid ja need võivad veel vundament täis. Teoreetiliselt loomulikult arvatakse, et, et see keskaegne asula paikneski kohe siin linnuse külje all ja samas ka keskaegne kirik ja kalmistu siin tolli tänava alguses, et siin neid üllatusi kindlasti tuleb veel, kui mingeid ehitustöid siin piirkonnas toimub?

### Response:
Arheoloog Garel Püüa kinnitusel pole kunagist hoonet märgitud ühelegi vanale linnaplaanile. Ja nii öelda kunagise maja hoovist, enam kui kahe meetri sügavuselt tulid päevavalgele ka mitu seni vanimat Kuressaarest leitud münti 16. sajandist.