Keskkonnaamet ja Kohtla-Järve linnavalitsus põrgatasid kirju selgitamaks välja, kes peaks Kohtla-Järvel asuval reformimata riigimaal ehk omanikuta maal asuvad kolm ebaseaduslikku prügilat likvideerima. Lõpuks jäi see vastutus keskkonnaametile, räägib Kohtla-Järve linnapea Ljudmilla Jantšenko. Haljastusspetsialist on teinud kirja riigile, et riigi omandis olev maa on niitmata ja tihtipeale koristamata, et me palume teha need tööd ära, aga vastus oli siis selline, et kui teil on selline ettepanek, siis me ei ole vastu, et te koristajate ise, aga loomulikult iga omanik peab koristama oma maad ja oma kinnistu ümbruse, nii et see vastus oli muidugi meile selline ootamatu ja me leiame, et ikkagi ikkagi riik peaks ka eraldama vahendeid, et need krundid, mis on riigi omandis, peaksid need korda tegema. Keskkonnaameti jäätmebüroo juhataja Reet Siilaberg nentis, et Ida-Virumaa on reformimata riigimaa prügistamises Eesti tipus. Jäätmete koristamine on üldse üldjuhul niimoodi, et kui keegi viib metsa alla prügi, siis eelkõige peab koristama selle, see, kes selle metsa alla viis, ehk siis prügistaja peab alati ise koristama. Kui nüüd prügistajat kindlaks ei suudeta teha, seda peab tegema siis järelevalveasutus, kas keskkonnainspektsioon, aga ka kohalikul omavalitsusel on järelevalve kohustus olemas või võimalused olemas, siis sellisel juhul, kui prügistajat ei ole, läheb kohustus maa omanikule ja sellisel juhul peab maa omanik koristama, keskkonnaamet on vastutav selliste maade eest, millel justkui ei olegi omaniku ehk siis reformimata riigimaad ja kui prügistajat ei ole leida, siis on kohustus keskkonnaametil. Lisaks on veel selline säte jäätmeseaduses, mis ütleb, et kui kohalik omavalitsus ei ole oma kohustusi täitnud ehk siis ta ei ole korraldanud jäätmevedu või ta on vabastanud liiga palju isikuid sellest jäätmeveost, vot sellisel juhul on hoopiski koristamise tasumise eest kohustus kohalikul omavalitsusele seega alati olenebki olukorrast, et kelle kohustus on siis prügikeskkonnast ära viia. Keskkonnaamet koristab üle riigi siis tegelikult reformimata riigimaid ja eelkõige võib öelda, et kõige sellised suuremad prügistajad on Harjumaal ja Ida-Virumaal. Keskkonnaameti eelarves on 15 kuni 30000 eurot iga aasta, et koristada siis üle Eesti. Kõiki neid maid. Kohtla-Järve linnapea Ljudmilla Jantšenko tunnistas, et linnal kulub palju raha munitsipaalmaale tekitatud prügilate likvideerimiseks. Eelmisel aastal me kulutasime 100000 selleks, et teha need kõik kohad korda ja loomulikult tuleb jälle kevad ja jälle tekivad sinna need prügimäed. See probleem on jah, see oleneb sellest kuidas inimesed suhtuvad oma linna ümbruses se ja see on tegelikult tegemata kasvatus, töö, ma ütleksin niimoodi. Kui kõik läheb plaanide kohaselt, siis likvideerib keskkonnaamet Kohtla-Järve kolm päti prügilat järgmisel aastal Kohtla-Järvet raadiouudistele. Räne Kundla.
Kohtla-Järve on hädas hoolimatute inimestega, kes muudavad riigi- ja munitsipaalmaal asuvad kinnistud prügimägedeks. Keskkonnaameti sõnul on Ida-Virumaa reformimata riigimaa prügistamises Eesti tipus, rohkem prügi tuuakse riigimaale vaid Harjumaal.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Keskkonnaamet ja Kohtla-Järve linnavalitsus põrgatasid kirju selgitamaks välja, kes peaks Kohtla-Järvel asuval reformimata riigimaal ehk omanikuta maal asuvad kolm ebaseaduslikku prügilat likvideerima. Lõpuks jäi see vastutus keskkonnaametile, räägib Kohtla-Järve linnapea Ljudmilla Jantšenko. Haljastusspetsialist on teinud kirja riigile, et riigi omandis olev maa on niitmata ja tihtipeale koristamata, et me palume teha need tööd ära, aga vastus oli siis selline, et kui teil on selline ettepanek, siis me ei ole vastu, et te koristajate ise, aga loomulikult iga omanik peab koristama oma maad ja oma kinnistu ümbruse, nii et see vastus oli muidugi meile selline ootamatu ja me leiame, et ikkagi ikkagi riik peaks ka eraldama vahendeid, et need krundid, mis on riigi omandis, peaksid need korda tegema. Keskkonnaameti jäätmebüroo juhataja Reet Siilaberg nentis, et Ida-Virumaa on reformimata riigimaa prügistamises Eesti tipus. Jäätmete koristamine on üldse üldjuhul niimoodi, et kui keegi viib metsa alla prügi, siis eelkõige peab koristama selle, see, kes selle metsa alla viis, ehk siis prügistaja peab alati ise koristama. Kui nüüd prügistajat kindlaks ei suudeta teha, seda peab tegema siis järelevalveasutus, kas keskkonnainspektsioon, aga ka kohalikul omavalitsusel on järelevalve kohustus olemas või võimalused olemas, siis sellisel juhul, kui prügistajat ei ole, läheb kohustus maa omanikule ja sellisel juhul peab maa omanik koristama, keskkonnaamet on vastutav selliste maade eest, millel justkui ei olegi omaniku ehk siis reformimata riigimaad ja kui prügistajat ei ole leida, siis on kohustus keskkonnaametil. Lisaks on veel selline säte jäätmeseaduses, mis ütleb, et kui kohalik omavalitsus ei ole oma kohustusi täitnud ehk siis ta ei ole korraldanud jäätmevedu või ta on vabastanud liiga palju isikuid sellest jäätmeveost, vot sellisel juhul on hoopiski koristamise tasumise eest kohustus kohalikul omavalitsusele seega alati olenebki olukorrast, et kelle kohustus on siis prügikeskkonnast ära viia. Keskkonnaamet koristab üle riigi siis tegelikult reformimata riigimaid ja eelkõige võib öelda, et kõige sellised suuremad prügistajad on Harjumaal ja Ida-Virumaal. Keskkonnaameti eelarves on 15 kuni 30000 eurot iga aasta, et koristada siis üle Eesti. Kõiki neid maid. Kohtla-Järve linnapea Ljudmilla Jantšenko tunnistas, et linnal kulub palju raha munitsipaalmaale tekitatud prügilate likvideerimiseks. Eelmisel aastal me kulutasime 100000 selleks, et teha need kõik kohad korda ja loomulikult tuleb jälle kevad ja jälle tekivad sinna need prügimäed. See probleem on jah, see oleneb sellest kuidas inimesed suhtuvad oma linna ümbruses se ja see on tegelikult tegemata kasvatus, töö, ma ütleksin niimoodi. Kui kõik läheb plaanide kohaselt, siis likvideerib keskkonnaamet Kohtla-Järve kolm päti prügilat järgmisel aastal Kohtla-Järvet raadiouudistele. Räne Kundla.

### Response:
Kohtla-Järve on hädas hoolimatute inimestega, kes muudavad riigi- ja munitsipaalmaal asuvad kinnistud prügimägedeks. Keskkonnaameti sõnul on Ida-Virumaa reformimata riigimaa prügistamises Eesti tipus, rohkem prügi tuuakse riigimaale vaid Harjumaal.