NATOs tehakse otsuseid kahel tasandil, poliitilisel ja sõjalisel ja lõpuks peavad need kokku saama. Peaminister Kaja Kallas ütles eile, et NATO sõjalise poole ettepanekud ei rahulda Eestit, et agressiooni oht on riigiti erinev ja kaitset tuleb tugevdada seal, kus seda on kõige rohkem vaja. Mis siis nüüd edasi, mis on need sõjalise poole ettepanekud, mis nõuavad nüüd liitlastega põhimõtteliselt edasisi läbirääkimisi? Jah, sõjalised ettepanekud, neid ma otseselt kommenteerida ei saa, kuivõrd noh, need on selgelt salajase tasemega, aga ma võiks öelda seda võib-olla viidata sellele NATO liidrite kohtumisel märtsis 24. märtsil kohtusid NATO peaministrid ja riigipead Brüsselis ja sellel kohtumisel osales muuhulgas ka USA president Biden ja seal võeti vastu deklaratsioon. Loomulikult arutati seda Ukrainas, aga võeti vastu kui deklaratsioon, kus siis otsustati, et seoses kujunenud julgeolekuolukorraga Euroopas tuleb oluliselt tugevdada NATO kaitse heidutushoiakud idatiival, seal on väga selgelt see sõnastatud nii ja nüüd, mis toimub, on see nii öelda protsess, et, et niiöelda täita need sõnad mingi sisuga, et sinna tekitada see sõjaline hinnang sinna taha ja praegu tänase seisuga on nüüd tulnud noh, niisugune esialgne hinnang NATO sõjalistelt esindajatelt ja nüüd algavad need arutelud nende ettepanekute üle. Ja noh, selles mõttes on väga raske ennustada, kuhu välja jõutakse, aga ma ütlen, see poliitiline suunis kõige kõrgemal tasemel on juba tulnud, et tuleb oluliselt tugevdada seda heidetust ja kohalolu. Ma sain aru, et poliitilise poolega on kõik korras, aga et just see sõjaline ja idatiib Madridi tippkohtumiseni, ei ole enam eriti kaua aega. Jah, poolteist kuud ja noh, see kohtumine, mis toimub nüüd Berliinis, mis algab homme õhtu, et see on ka nagu oluline ettevalmistav kohtumine ja veel enne Madridi kohtuvad veel korraga NATO kaitseministrit. Eelkõige nemad just arutavad neid sõjalisi küsimusi, aga ma arvan, et aega on kindlasti piisavalt, et pidada need läbirääkimised ekspert asemel Brüsselis ja siis lõpuks ka jõuda liidriteni välja, seal Madridis. Aga Madriidiks jah, on, on ütleme, oodata selliseid suuremaid nagu otsuseid.
NATO tippkohtumiseni Madridis, kus peaks tehtama otsus, kuidas Eesti ja teiste alliansi idatiiva riikide kaitset tugevdada, on veel aega, ütles Välisministeeriumi kõrge diplomaat vastuseks palvele kommenteerida peaminister Kaja Kallase hinnangut, et NATO senised ettepanekud siinse kaitse tugevdamiseks ei rahulda Eestit.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
NATOs tehakse otsuseid kahel tasandil, poliitilisel ja sõjalisel ja lõpuks peavad need kokku saama. Peaminister Kaja Kallas ütles eile, et NATO sõjalise poole ettepanekud ei rahulda Eestit, et agressiooni oht on riigiti erinev ja kaitset tuleb tugevdada seal, kus seda on kõige rohkem vaja. Mis siis nüüd edasi, mis on need sõjalise poole ettepanekud, mis nõuavad nüüd liitlastega põhimõtteliselt edasisi läbirääkimisi? Jah, sõjalised ettepanekud, neid ma otseselt kommenteerida ei saa, kuivõrd noh, need on selgelt salajase tasemega, aga ma võiks öelda seda võib-olla viidata sellele NATO liidrite kohtumisel märtsis 24. märtsil kohtusid NATO peaministrid ja riigipead Brüsselis ja sellel kohtumisel osales muuhulgas ka USA president Biden ja seal võeti vastu deklaratsioon. Loomulikult arutati seda Ukrainas, aga võeti vastu kui deklaratsioon, kus siis otsustati, et seoses kujunenud julgeolekuolukorraga Euroopas tuleb oluliselt tugevdada NATO kaitse heidutushoiakud idatiival, seal on väga selgelt see sõnastatud nii ja nüüd, mis toimub, on see nii öelda protsess, et, et niiöelda täita need sõnad mingi sisuga, et sinna tekitada see sõjaline hinnang sinna taha ja praegu tänase seisuga on nüüd tulnud noh, niisugune esialgne hinnang NATO sõjalistelt esindajatelt ja nüüd algavad need arutelud nende ettepanekute üle. Ja noh, selles mõttes on väga raske ennustada, kuhu välja jõutakse, aga ma ütlen, see poliitiline suunis kõige kõrgemal tasemel on juba tulnud, et tuleb oluliselt tugevdada seda heidetust ja kohalolu. Ma sain aru, et poliitilise poolega on kõik korras, aga et just see sõjaline ja idatiib Madridi tippkohtumiseni, ei ole enam eriti kaua aega. Jah, poolteist kuud ja noh, see kohtumine, mis toimub nüüd Berliinis, mis algab homme õhtu, et see on ka nagu oluline ettevalmistav kohtumine ja veel enne Madridi kohtuvad veel korraga NATO kaitseministrit. Eelkõige nemad just arutavad neid sõjalisi küsimusi, aga ma arvan, et aega on kindlasti piisavalt, et pidada need läbirääkimised ekspert asemel Brüsselis ja siis lõpuks ka jõuda liidriteni välja, seal Madridis. Aga Madriidiks jah, on, on ütleme, oodata selliseid suuremaid nagu otsuseid.

### Response:
NATO tippkohtumiseni Madridis, kus peaks tehtama otsus, kuidas Eesti ja teiste alliansi idatiiva riikide kaitset tugevdada, on veel aega, ütles Välisministeeriumi kõrge diplomaat vastuseks palvele kommenteerida peaminister Kaja Kallase hinnangut, et NATO senised ettepanekud siinse kaitse tugevdamiseks ei rahulda Eestit.