Vastukaja välisministeeriumi ametnike tehnilisele otsusele teatada Euroopa nõukogule, et kuna Eestis on eriolukord koos mitmete piirangutega ja seetõttu me sisuliselt taganeme inimõiguste konventsiooni osade punktide täitmisest näitas, kui tundlik on vabaduste ja õiguste teema ka meie aja suurimas kriisis. Jah, Eestis on alates 12.-st märtsist piiratud liikumist piir, on kinni koolid, teatrit, muuseumi ja kaubakeskused suletud haiglatesse ja vanglatesse ei lubata külastajaid üle kahe inimese ei või koguneda ja ka siis peab nende vahel olema kaks meetrit eri tühja maad. See kõik ei pruugi kokku käia inimõiguste konventsiooni mõttega ja võib-olla ka sättega. Igatahes on just siin põhjus, miks Eesti suursaadik saatis 20. märtsil Euroopa Nõukogu peasekretärile vastava teavituskirja. Tulevikku vaadates on see oluline ka võimalikele kohtuasjadele, kui need peaksid Eestist jõudma Euroopa Inimõiguste kohtusse. Eestis sellest Euroopa nõukogu teavitamisest ei räägita. Kuni väljaanne joserver kirjutas, et inimõiguste konventsiooniga tagatud õiguste piiramisest on koroonaviiruse leviku tõkestamiseks teatanud inimõiguste küsitavad järgijad. Armeenia ja Moldova aga ka üllatus, üllatus Eesti ja Läti. Meie diplomaadid tegelesid samal ajal sajandi konsulaarkriisiga üle poole 1000 Eesti kodaniku jäid ju sulguvate piiridega maailmas lõksu ja nende koju aitamine oli ametnikele tähtsam kui üks tehniline küsimus suhtluse Euroopa nõukoguga. Välisministeeriumi poliitilise tasandi otsustajad olid ilmselt korraks kaotanud poliitilise lõhnataju ega selgitanud isegi otse peaministrile, mida ja miks nad teevad. Õiguskantsler Ülle Madise rahustas seepeale, et kuni säilib sõltumatu põhiseaduslikkuse järelvalve ei ole vaikiva ajastu kehtestamine ega muu põhiseaduse rikkumine lubatud. Hea teada. Nagu on positiivne lugeda ka statistikaameti pressiteade. Kavandatav inimeste liikumismustrite analüüs enne ja pärast eriolukorra kehtestamist toetub anonüümsetele andmetele ja sideoperaatorite klientide privaatsus on jätkuvalt tagatud. Statistikaamet vastas niiviisi siseminister Mart Helme sõnadele valitsuse istungi järgsel pressikonverentsil, et karantiini määratud nakatunuid või nakatumise kahtlusega inimeste asukoha kontrollimiseks saab kasutada nende mobiiltelefonide positsioneerimist ja riigivõim arutab seda telekomifirmadega. Ei kõla hästi. Teeb murelikuks, sest seadus sellist lõdva randmega tehtud jälitustegevust praegu ei luba. Nii võib aru saada nendest, kes tundsid muret Eesti teate üle taganeda inimõiguste konventsiooni osade sätete täitmisest.
Toomas Sildami nädalakommentaar räägib vabadustest ja õigustest eriolukorra tingimustes.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Vastukaja välisministeeriumi ametnike tehnilisele otsusele teatada Euroopa nõukogule, et kuna Eestis on eriolukord koos mitmete piirangutega ja seetõttu me sisuliselt taganeme inimõiguste konventsiooni osade punktide täitmisest näitas, kui tundlik on vabaduste ja õiguste teema ka meie aja suurimas kriisis. Jah, Eestis on alates 12.-st märtsist piiratud liikumist piir, on kinni koolid, teatrit, muuseumi ja kaubakeskused suletud haiglatesse ja vanglatesse ei lubata külastajaid üle kahe inimese ei või koguneda ja ka siis peab nende vahel olema kaks meetrit eri tühja maad. See kõik ei pruugi kokku käia inimõiguste konventsiooni mõttega ja võib-olla ka sättega. Igatahes on just siin põhjus, miks Eesti suursaadik saatis 20. märtsil Euroopa Nõukogu peasekretärile vastava teavituskirja. Tulevikku vaadates on see oluline ka võimalikele kohtuasjadele, kui need peaksid Eestist jõudma Euroopa Inimõiguste kohtusse. Eestis sellest Euroopa nõukogu teavitamisest ei räägita. Kuni väljaanne joserver kirjutas, et inimõiguste konventsiooniga tagatud õiguste piiramisest on koroonaviiruse leviku tõkestamiseks teatanud inimõiguste küsitavad järgijad. Armeenia ja Moldova aga ka üllatus, üllatus Eesti ja Läti. Meie diplomaadid tegelesid samal ajal sajandi konsulaarkriisiga üle poole 1000 Eesti kodaniku jäid ju sulguvate piiridega maailmas lõksu ja nende koju aitamine oli ametnikele tähtsam kui üks tehniline küsimus suhtluse Euroopa nõukoguga. Välisministeeriumi poliitilise tasandi otsustajad olid ilmselt korraks kaotanud poliitilise lõhnataju ega selgitanud isegi otse peaministrile, mida ja miks nad teevad. Õiguskantsler Ülle Madise rahustas seepeale, et kuni säilib sõltumatu põhiseaduslikkuse järelvalve ei ole vaikiva ajastu kehtestamine ega muu põhiseaduse rikkumine lubatud. Hea teada. Nagu on positiivne lugeda ka statistikaameti pressiteade. Kavandatav inimeste liikumismustrite analüüs enne ja pärast eriolukorra kehtestamist toetub anonüümsetele andmetele ja sideoperaatorite klientide privaatsus on jätkuvalt tagatud. Statistikaamet vastas niiviisi siseminister Mart Helme sõnadele valitsuse istungi järgsel pressikonverentsil, et karantiini määratud nakatunuid või nakatumise kahtlusega inimeste asukoha kontrollimiseks saab kasutada nende mobiiltelefonide positsioneerimist ja riigivõim arutab seda telekomifirmadega. Ei kõla hästi. Teeb murelikuks, sest seadus sellist lõdva randmega tehtud jälitustegevust praegu ei luba. Nii võib aru saada nendest, kes tundsid muret Eesti teate üle taganeda inimõiguste konventsiooni osade sätete täitmisest.

### Response:
Toomas Sildami nädalakommentaar räägib vabadustest ja õigustest eriolukorra tingimustes.