EOK president Urmas Sõõrumaa toob välja, et spordiregistri andmete põhjal on eraomanduses olevate sisespordibaaside ehk eraspordihoonete kogupindala Eestis 313000 ruutmeetrit. Kõigi sisespordibaaside pindalast moodustab see 43 protsenti. Sõõrumaa leiab, et eraspordihooneid oleks mõistlik toetada suurusjärgus üks euro ruutmeetri kohta. Kokkuvõttes tähendaks see kolme kuu pikkuse perioodi puhul riigile veidi vähem kui miljoni euro suurust väljaminekut. Eeldatavasti tuleks raha leida läbi laenu. Urmas Sõõrumaa. Ma ei räägi absoluutselt ei mingist kapitalikulust ega mingist sellisest kulust, et kellelgi on suur laenukoormus peal või nii edasi. Ma räägin selelest elementaarsest siis halduskulust, mis tavaolukorras on vähemalt kaks eurot ruutmeeter ja seda oleks hädasti meie eraomanduses olevatel spordiobjektidel vaja, sest vastasel juhul me võime leida siit selliseid näiteid, et aastate ja kümnekonna aastaga üles ehitatud infrastruktuur ja asjad on kasutuses aasta pooleteist pärast võib-olla mingi lao laona hoopis mitte spordiobjektid, eks seda tuleb ikkagi laenuna võtta, aga ma arvan, riik ei peaks kartma siin toetada, sellepärast et läbi spordiklubide tegevuse riik saab umbes aastas 40 miljonit eurot makse riigikassasse ja ma arvan, et et see 40 miljonit eurot säiliks ka järgnevatel aastatel. Kultuuriministeeriumi spordi asekantsler Tarvi Pürn ütleb, et esimeses etapis suunatakse ressursse MTÜdele, kus on olnud kõige suuremad ärakukkumised kas piletitulu või erasektori toetuste näol. Tarvi Pürn. Kuna võimalused on piiratud, siis vähemalt esimese laine toetuste eraldamisel me ei näe väga neid võimalusi, et spordibaasi toetuse saa hulka lisada. Kuna spordi baasid oma tegevuspõhimõtted loogika järgi liigituvad siiski ettevõtluse alla, siis neid kindlasti peaks aitama ka nii-öelda ettevõtluse jaoks ettevõtluse toetuse jaoks loodud riigimeetmed. Näiteks siis kasvõi see töötukassa töötasu hüvitamise meede. Sõõrumaa, kelle enda omanduses on näiteks Tondi tennisekeskuse OÜ, usub, et riik peaks raskel ajal väljendama solidaarsust. Kui riik on korra juba aktsepteerinud ka eraomaduse, siis ei ole mingit vahet sellises olukorras nagu praegu riigi poolt aktsepteerituna. Need spordiobjektid on teeninud ju kõik riigi poolt püstitatud eesmärki inimese tervise huvides. See on Eesti olümpiakomitee seisukoht ja ma olen paljude spordiklubide spordirajatiste omanikega suhelnud. Ma nimetame siin kasvõi spot- of Tallinn, et kui me sellist vajalikku objekti siin üheskoos ära eile ei aita ellu jääda, siis ma ütlen, tõepoolest, me leiame sealt laoplatsi mingil ajal.
Eesti Olümpiakomitee president Urmas Sõõrumaa pöördus Kultuuriministeeriumi poole ettepanekuga leida raha eraomanduses olevate sisespordiobjektide halduskulude katmiseks.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
EOK president Urmas Sõõrumaa toob välja, et spordiregistri andmete põhjal on eraomanduses olevate sisespordibaaside ehk eraspordihoonete kogupindala Eestis 313000 ruutmeetrit. Kõigi sisespordibaaside pindalast moodustab see 43 protsenti. Sõõrumaa leiab, et eraspordihooneid oleks mõistlik toetada suurusjärgus üks euro ruutmeetri kohta. Kokkuvõttes tähendaks see kolme kuu pikkuse perioodi puhul riigile veidi vähem kui miljoni euro suurust väljaminekut. Eeldatavasti tuleks raha leida läbi laenu. Urmas Sõõrumaa. Ma ei räägi absoluutselt ei mingist kapitalikulust ega mingist sellisest kulust, et kellelgi on suur laenukoormus peal või nii edasi. Ma räägin selelest elementaarsest siis halduskulust, mis tavaolukorras on vähemalt kaks eurot ruutmeeter ja seda oleks hädasti meie eraomanduses olevatel spordiobjektidel vaja, sest vastasel juhul me võime leida siit selliseid näiteid, et aastate ja kümnekonna aastaga üles ehitatud infrastruktuur ja asjad on kasutuses aasta pooleteist pärast võib-olla mingi lao laona hoopis mitte spordiobjektid, eks seda tuleb ikkagi laenuna võtta, aga ma arvan, riik ei peaks kartma siin toetada, sellepärast et läbi spordiklubide tegevuse riik saab umbes aastas 40 miljonit eurot makse riigikassasse ja ma arvan, et et see 40 miljonit eurot säiliks ka järgnevatel aastatel. Kultuuriministeeriumi spordi asekantsler Tarvi Pürn ütleb, et esimeses etapis suunatakse ressursse MTÜdele, kus on olnud kõige suuremad ärakukkumised kas piletitulu või erasektori toetuste näol. Tarvi Pürn. Kuna võimalused on piiratud, siis vähemalt esimese laine toetuste eraldamisel me ei näe väga neid võimalusi, et spordibaasi toetuse saa hulka lisada. Kuna spordi baasid oma tegevuspõhimõtted loogika järgi liigituvad siiski ettevõtluse alla, siis neid kindlasti peaks aitama ka nii-öelda ettevõtluse jaoks ettevõtluse toetuse jaoks loodud riigimeetmed. Näiteks siis kasvõi see töötukassa töötasu hüvitamise meede. Sõõrumaa, kelle enda omanduses on näiteks Tondi tennisekeskuse OÜ, usub, et riik peaks raskel ajal väljendama solidaarsust. Kui riik on korra juba aktsepteerinud ka eraomaduse, siis ei ole mingit vahet sellises olukorras nagu praegu riigi poolt aktsepteerituna. Need spordiobjektid on teeninud ju kõik riigi poolt püstitatud eesmärki inimese tervise huvides. See on Eesti olümpiakomitee seisukoht ja ma olen paljude spordiklubide spordirajatiste omanikega suhelnud. Ma nimetame siin kasvõi spot- of Tallinn, et kui me sellist vajalikku objekti siin üheskoos ära eile ei aita ellu jääda, siis ma ütlen, tõepoolest, me leiame sealt laoplatsi mingil ajal.

### Response:
Eesti Olümpiakomitee president Urmas Sõõrumaa pöördus Kultuuriministeeriumi poole ettepanekuga leida raha eraomanduses olevate sisespordiobjektide halduskulude katmiseks.