Kõrge paeglint, millele Narva linnuse jõe poolne sein on ehitatud, mureneb tasapisi iga aastaga. Viimane suurem varing toimus kaks aastat tagasi ja toona piirati isegi inimeste liikumist linnuse seina all kulgeval jõe promenaadil. Võimalikest varingutest hoiatavad liiklejaid praegugi promenaadil paiknevad hoiatusmärgid. Eelmise aasta lõpus eraldas kultuuriministeerium Narva muuseumile klindi kindlustustöödeks veidi üle 100000 euro. Mida selle raha eest teha saab, räägib sihtasutuse Narva Muuseum, juhatuse liige Ivo Posti. Ma arvan, et kõige tõenäolisemalt me jätkame lihtsalt sellega, me tõmbame ta võrguga kinni ja siis nii ta neid kamakaid enam alla ei tule. Aga see loomulikult ei lahendab seda lagunemise probleemi, et lihtsalt see jääb nüüd sinna kõik võrgu taha kinni aga laguneb ju edasi, loodus teeb oma tööd lihtsalt selle kliendi kallal ja lõhub nii-öelda tükke lahti. Narva linnuse paeglindi lagunemine on ammune probleem, paraku ei oska keegi ennustada, millal olukord nii ohtlikuks muutub, et linnuse jõepoolne sein jõkke võiks variseda, jätkab Ivo Posti. See eeldaks seda, et oleks tehtud mingisuguseid mõõtmisi ja nii-öelda kas iga aasta või iga viie aasta tagant oleks tehtud mõõtmine, kuidas ta siis laguneb ja kuidas ta alla tuleb. Ma arvan, et midagi umbkaudsed on ilmselt võimalik saada analoogiate põhjal mujal Põhja-Eesti paerannikule. Kui kiiresti seal paeglint laguneb. Ma arvan, et meie eluajal seda ei juhtu. Aga kindlasti see ei ole selline küsimus, mille lahenduse otsimise algust edasi lükata lõputult, sellepärast et ei ole ju mõtet oodata niikaua kuni see asi muutub selliseks, et terve linnus avardab alla promenaadile tulla, vaid pigem tuleks seda siis teha, kui see klint on veel alles ja on temaga võimalik midagi tõsist ette võtta. Viimati tegeldi linnusealuse paeseina kindlustamisega 200 aastat tagasi. Toona piirati idatiivaalune poeglint seinaga, mis väliselt kopeerib ajaloolist linnuse seina. Kas sarnast lahendust saab kasutada ka tänapäeval, kui palju see maksma võiks minna ja kui kiiresti sellega peaks tegelema? Nendele küsimustele täna vastust pole. Käesoleva aasta jooksul tuleb lahendada hädaolukord, et promenaadil liiklevatele inimestele kivid pähe ei kukuks. Uudistele Jüri Nikolajev Narva.
Narva muuseum piirab linnuse paeklindi võrguga, et vältida varinguid. Narva muuseumi hinnangul on aeg mõelda lahendustele, kuidas linnuse alust paeklinti varingute eest kaitsta.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kõrge paeglint, millele Narva linnuse jõe poolne sein on ehitatud, mureneb tasapisi iga aastaga. Viimane suurem varing toimus kaks aastat tagasi ja toona piirati isegi inimeste liikumist linnuse seina all kulgeval jõe promenaadil. Võimalikest varingutest hoiatavad liiklejaid praegugi promenaadil paiknevad hoiatusmärgid. Eelmise aasta lõpus eraldas kultuuriministeerium Narva muuseumile klindi kindlustustöödeks veidi üle 100000 euro. Mida selle raha eest teha saab, räägib sihtasutuse Narva Muuseum, juhatuse liige Ivo Posti. Ma arvan, et kõige tõenäolisemalt me jätkame lihtsalt sellega, me tõmbame ta võrguga kinni ja siis nii ta neid kamakaid enam alla ei tule. Aga see loomulikult ei lahendab seda lagunemise probleemi, et lihtsalt see jääb nüüd sinna kõik võrgu taha kinni aga laguneb ju edasi, loodus teeb oma tööd lihtsalt selle kliendi kallal ja lõhub nii-öelda tükke lahti. Narva linnuse paeglindi lagunemine on ammune probleem, paraku ei oska keegi ennustada, millal olukord nii ohtlikuks muutub, et linnuse jõepoolne sein jõkke võiks variseda, jätkab Ivo Posti. See eeldaks seda, et oleks tehtud mingisuguseid mõõtmisi ja nii-öelda kas iga aasta või iga viie aasta tagant oleks tehtud mõõtmine, kuidas ta siis laguneb ja kuidas ta alla tuleb. Ma arvan, et midagi umbkaudsed on ilmselt võimalik saada analoogiate põhjal mujal Põhja-Eesti paerannikule. Kui kiiresti seal paeglint laguneb. Ma arvan, et meie eluajal seda ei juhtu. Aga kindlasti see ei ole selline küsimus, mille lahenduse otsimise algust edasi lükata lõputult, sellepärast et ei ole ju mõtet oodata niikaua kuni see asi muutub selliseks, et terve linnus avardab alla promenaadile tulla, vaid pigem tuleks seda siis teha, kui see klint on veel alles ja on temaga võimalik midagi tõsist ette võtta. Viimati tegeldi linnusealuse paeseina kindlustamisega 200 aastat tagasi. Toona piirati idatiivaalune poeglint seinaga, mis väliselt kopeerib ajaloolist linnuse seina. Kas sarnast lahendust saab kasutada ka tänapäeval, kui palju see maksma võiks minna ja kui kiiresti sellega peaks tegelema? Nendele küsimustele täna vastust pole. Käesoleva aasta jooksul tuleb lahendada hädaolukord, et promenaadil liiklevatele inimestele kivid pähe ei kukuks. Uudistele Jüri Nikolajev Narva.

### Response:
Narva muuseum piirab linnuse paeklindi võrguga, et vältida varinguid. Narva muuseumi hinnangul on aeg mõelda lahendustele, kuidas linnuse alust paeklinti varingute eest kaitsta.