Kui vaadata nüüd seda viimast 30 aastat, et siin tõesti võib näha seda, et, et Eesti ja teised Ida-Euroopa riigid ka on teinud seda niisugust erinevust, mis oli kusagil 90.-te aastate algul väga suur ja süsteem suures osas taga, et ka ütleme statistikaameti täna avaldatud keskmise eluhea andmed näitavad, et me oleme näiteks siin, põhjanaabritest, Soomest maas oma keskmise elueaga kusagil kolm aastat, mis ei ole väga suur erinevus, et kui me vaatame 30 aastat tagasi, siis, siis see erisus oli ikkagi vähenes sinna sinna 10-le aastale ja, ja noh, ütleme, et kui me vaatame sündimust, siis, siis on teada see, et, et Eesti sündimus on hetkel kõrgem kui Soomes, nii et need niisugused ütleme sellest nõukogude aja pärandist tulenevad asjad on jah, jah, paljus nagu taandunud, nad ei ole kõigis asjades näiteks seesama keskmine eluiga täiesti kadunud, aga, aga nad on suhteliselt niisuguseks väikeseks muutunud. Kas me praegu võime uuesti ka ümber hinnata neid varasemaid prognoose, kus on ennustatud, et Eestis elavate inimeste arv langeb sajandi keskpaigaks sajandi teiseks pooleks ikka väga madalale, tegelik elu on sellesse juba korrektuure toonud. Et kui võis näha 2000.-te alguses selliseid prognoose, mis langetasid Eesti rahvaarvu sinna kuskile 700 800000 juurde, mitte siis 21. sajandi lõpuks vaid keskpaigaks, siis noh, praegusel juhul see väljavaade on jah, positiivsem kindlasti. Kuidas on aga eestlaste arvuga? Sellega on, on siis niimoodi, et eks ta on viimastel aastatel, kui vaadata statistikaameti numbreid, suurenenud, et aga, aga ta on ikkagi siis viimased, viimane arv. 2021. aasta algul oli 914000 eestlast siin Eestis elas, et ütleme, et kui me vaatame sinna 80.-te aastate lõppu, et siis see arv oli 960000.
Demograaf Allan Puur ütles, et demograafilised trendid Eestis ja Lääneriikides on võrdustumas, seda ka eluea pikkuse võrdluses.
Below is an instruction that describes a task, paired with an input that provides further context. Write a response that appropriately completes the request.

### Instruction:
Tee antud uudisesaate transkriptsioonile sisukokkuvõte.

### Input:
Kui vaadata nüüd seda viimast 30 aastat, et siin tõesti võib näha seda, et, et Eesti ja teised Ida-Euroopa riigid ka on teinud seda niisugust erinevust, mis oli kusagil 90.-te aastate algul väga suur ja süsteem suures osas taga, et ka ütleme statistikaameti täna avaldatud keskmise eluhea andmed näitavad, et me oleme näiteks siin, põhjanaabritest, Soomest maas oma keskmise elueaga kusagil kolm aastat, mis ei ole väga suur erinevus, et kui me vaatame 30 aastat tagasi, siis, siis see erisus oli ikkagi vähenes sinna sinna 10-le aastale ja, ja noh, ütleme, et kui me vaatame sündimust, siis, siis on teada see, et, et Eesti sündimus on hetkel kõrgem kui Soomes, nii et need niisugused ütleme sellest nõukogude aja pärandist tulenevad asjad on jah, jah, paljus nagu taandunud, nad ei ole kõigis asjades näiteks seesama keskmine eluiga täiesti kadunud, aga, aga nad on suhteliselt niisuguseks väikeseks muutunud. Kas me praegu võime uuesti ka ümber hinnata neid varasemaid prognoose, kus on ennustatud, et Eestis elavate inimeste arv langeb sajandi keskpaigaks sajandi teiseks pooleks ikka väga madalale, tegelik elu on sellesse juba korrektuure toonud. Et kui võis näha 2000.-te alguses selliseid prognoose, mis langetasid Eesti rahvaarvu sinna kuskile 700 800000 juurde, mitte siis 21. sajandi lõpuks vaid keskpaigaks, siis noh, praegusel juhul see väljavaade on jah, positiivsem kindlasti. Kuidas on aga eestlaste arvuga? Sellega on, on siis niimoodi, et eks ta on viimastel aastatel, kui vaadata statistikaameti numbreid, suurenenud, et aga, aga ta on ikkagi siis viimased, viimane arv. 2021. aasta algul oli 914000 eestlast siin Eestis elas, et ütleme, et kui me vaatame sinna 80.-te aastate lõppu, et siis see arv oli 960000.

### Response:
Demograaf Allan Puur ütles, et demograafilised trendid Eestis ja Lääneriikides on võrdustumas, seda ka eluea pikkuse võrdluses.