Представники цих родин займали відповідальні посади в місцевому апараті і мали достатні можливості для лобіювання інтересів братства. Також немалу роль грали представники родини Пузин. Загалом із 1617 по 1648 роки до братства належали представники 4 князівських родин (Пузини, Воронецькі, Курцевичі, Святополк-Четвертинські) та 55 шляхетських із дрібного та середнього нобілітету.