Відомий історик і краєзнавець Б. Януш наводить припущення одного з дослідників, що печера мала служити як храм і капище поганських богів. Інший “вчений” у своїй розвідці [ ] написав: “У 1648 р. козацький вождь Хмельницький, підклавши вогонь при вході до печер видушив димом велике число людей, що схоронились зі своїм майном перед ворогом… “Тому в кінці 30-х років нашого століття стараннями місцевого пароха Н.Вояковського і львівського археолога д-ра Я.Пастернака на страдецькій горі розпочато розкопки і детальне вивчення печери й городища, які на жаль були припинені в 1939 р. внаслідок початку Другої світової війни. За неповних два роки було виявлено багатий археологічний матеріал, що дав змогу засвідчити існування давньоруського монастиря в страдецьких печерах і датувати його другою половиною XI – першою половиною XIII ст.