user
Kerro tarkemmin Canossan nöyryyttämisestä.
assistant
Canossan nöyryytys viittaa tapahtumaan, joka tapahtui tammikuussa 1077 Canossan linnassa Pohjois-Italiassa. Siihen osallistuivat Pyhän Rooman keisari Henrik IV ja paavi Gregorius VII, ja siitä tuli merkittävä käännekohta investituurikiistassa, joka oli kirkon ja Pyhän Rooman valtakunnan välinen valtataistelu.

Investituurikiistan keskiössä oli kysymys siitä, kenellä oli valta nimittää piispoja ja muita korkea-arvoisia kirkon virkamiehiä: paavilla kirkon hengellisenä johtajana vai keisarilla maallisena hallitsijana. Paavi Gregorius VII, joka oli kirkon uudistuksen vahva puolestapuhuja, oli sitä mieltä, että vain paavilla pitäisi olla valta nimittää piispoja.

Vuonna 1075 paavi Gregorius VII antoi Dictatus Papae -asetuksen, jossa vahvistettiin paavin ylin auktoriteetti kirkossa ja kiellettiin myös maallikkoasettelu, jossa maalliset hallitsijat nimittivät piispoja. Tätä asetusta pidettiin suorana haasteena keisari Henrik IV:n auktoriteetille, joka nimitti edelleen piispoja.

Vastauksena tähän Henrik IV kutsui vuonna 1076 koolle saksalaisten piispojen neuvoston, joka julisti paavi Gregorius VII:n syrjäytetyksi. Paavi Gregorius puolestaan kirosi Henrik IV:n, vapautti hänen alamaisensa uskollisuudestaan hänelle ja uhkasi käytännössä hänen valtaansa.

Henrik IV tajusi tilanteensa vakavuuden ja päätti pyytää paavilta anteeksiantoa, ja tammikuussa 1077 hän teki vaivalloisen matkan lumisen Alppien yli Canossan linnaan, jossa paavi Gregorius VII oli Toscanan kreivitär Matildan vieraana. Katumuksekseen Henrik IV seisoi paljain jaloin lumessa kolme päivää ja yötä, yllään vain hiuspaita, ja rukoili paavilta anteeksiantoa.

Lopulta paavi Gregorius VII poisti kirouksen, mutta tapahtuma tuli tunnetuksi Canossan nöyryytyksenä, koska se merkitsi Henrik IV:lle huomattavaa arvovaltatappiota ja paaville voittoa sijoituskiistassa. Tapahtuma osoitti myös paavin vallan maallisiin hallitsijoihin nähden ja sen, mihin kaikkeen paavi saattoi mennä varmistaakseen paavin hyväksynnän.

Investituurikiista jatkui useita vuosikymmeniä Canossan nöyryytyksen jälkeen, mutta itse tapahtuma on edelleen symboli kirkon ja valtion välisestä valtataistelusta keskiajalla.