aggressiv markedsføring
Aggressiv markedsføring er aggressiv, hvis den i forhold til den faktuelle sammenhæng, hvori den indgår, ved chikane, tvang, herunder fysisk vold eller anden utilbørlig påvirkning, er egnet til at indskrænke forbrugerens valgfrihed eller ændre forbrugerens økonomiske adfærd, så vedkommende udviser en adfærd, vedkommende ellers ikke ville have udvist. Aggressiv markedsføring (handelspraksis) er forbudt i Markedsføringsloven.
Forbuddet finder anvendelse på erhvervsdrivendes urimelige handelspraksis over for forbrugerne før, under og efter en handelstransaktion i forbindelse med et produkt, jf. Markedsføringslovens § 7. Den erhvervsdrivende må ikke i sin handelspraksis benytte chikane, ulovlig tvang, herunder vold eller utilbørlig påvirkning, der er egnet til væsentligt at indskrænke forbrugerens valgfrihed i forbindelse med et produkt.
Der er således ikke blot forbud mod at anvende vildledende og urigtige angivelser, men forbuddet omfatter også markedsføring, som i sit indhold, sin form eller den anvendte fremgangsmåde er vildledende, aggressiv eller udsætter forbrugeren for en utilbørlig påvirkning, fx ved chikane, som skal forstås som bevidst, ondskabsfuldt drilleri eller forfølgelse.
Ved vurderingen af, om der foreligger en aggressiv markedsføring, skal der tages hensyn til følgende omstændigheder:
Tidspunktet for markedsføringen og stedet, hvor den har fundet sted. Det kan tillægges betydning, om den pågældende handelspraksis foregår i det offentlige rum eller i den erhvervsdrivendes forretningslokaler, hvorfra forbrugeren let kan fjerne sig, eller på steder, hvor man som forbruger som udgangspunkt ikke forventer at blive udsat for den pågældende handelspraksis, fx på forbrugerens bopæl, arbejds- sted eller på andre steder, hvortil der ikke er offentlig adgang.
Anvendelse af truende eller utilbørligt sprog eller adfærd.
Dette kan for eksempel være, hvis den erhvervsdrivende foranlediger forbrugeren til at betale et vederlag ved at true med inkasso eller registrering i et kreditoplysningsbureau, selvom de lovgivningsmæssige betingelser for at tage sådanne skridt ikke er opfyldt.
Et andet eksempel er, at en erhvervsdrivende har kendskab til og udnytter en konkret, uheldig situation eller omstændighed, som har en så alvorlig karakter, at den indskrænker forbrugerens vurderingsevne, til at påvirke forbrugeren. Det kan eksempelvis omfatte situationer, hvor en erhvervsdrivende udnytter, at forbrugeren står midt i en skilsmisse, eller i en begravelsessituation ved en nærtståendes død.
Et tredje eksempel er, at den erhvervsdrivende opstiller byrdefulde og uforholdsmæssig omfattende hindringer, som ikke er af kontraktuel karakter, når forbrugeren ønsker at udøve sine rettigheder i forbindelse med en kontrakt, herunder at ophæve denne eller vælge en anden vare eller tjenesteydelse eller en anden leverandør. Som eksempel kan nævnes erhvervsdrivende, som kun har en meget kort åbningstid, eller som det i praksis er umuligt at kommunikere med, fordi vedkommende ikke tager sin telefon og nægter at modtage breve og mails, eller uden saglig grund stiller krav om, at en opsigelse fx kun kan ske via mails.
Utilbørlig påvirkning er udnyttelse af magtposition i forhold til forbrugeren til at udøve pres selv uden anvendelse eller trusler om anvendelse af fysisk vold på en måde, som væsentligt begrænser forbrugerens evne til at træffe en informeret beslutning. Bestemmelsen omfatter aggressive salgsmetoder som fx gentagende fremsendelse af produkter, som forbrugeren ikke har bestilt og pyramidesalg. Det er et krav, at markedsføringen har en kommerciel effekt, således at den er egnet til mærkbart at forvride modtagerens økonomiske adfærd.
Anvendelse af ulovlig tvang og vold er også reguleret i Straffeloven, jf. Straffelovens §§ 244-245, 246 samt 260. Der kan straffes i sammenstød med disse straffelovsbestemmelser.