hulsøm
En hulsøm er en broderet bort, som er syet i et stof, hvor man har trukket en eller flere tråde ud i syningens længderetning. De mest brugte materialer er hvidt hørlærred, som sys med hvid hørtråd.
Som navnet antyder, er det hullerne, der danner klare mønstre i hulsømme. De udtrukne tråde sys fast og klippes ned, hvorefter man syr på forskellig vis over de tilbageværende tråde. For at opnå den rette virkning skal stof og garn passe sammen, og de enkelte sting skal strammes til, så det hele går op i en højere enhed.
En hulsøms formål er primært dekorativt og indgår ofte som del af et større broderi. Nogle typer af hulsømme bruges også til oplægning, især af broderede arbejder. Mest kendt er nok stikhulsømmen, og den sys fra arbejdets vrangside og uden, at man trækker tråde ud af stoffet. Stikhulsømme er meget udbredte på lidt ældre broderier syet i de danske hjem i 1900-tallet.
Hulsømme kendes tilbage til 1600-tallet, og i Danmark har de især været syet anvendt fra 1700-tallet og frem til 2. Verdenskrig. Der findes mange forskellige hulsømme, og de har ofte sjove navne som edderkoppehulsøm, kolbøttehulsøm og slangehulsøm. De kan også have navne efter de sting, som man syr dem med, som for eksempel kvadrathulsøm og koralstingshulsøm.