Hjerpsted Kirke
Hjerpsted Kirke er en sognekirke, der ligger vest for Hjerpsted, ensomt placeret på det flade marskland lige ud til havet. Den tidligere lave ø, også kaldet hallig, Jordsand, 8 km vest for kirken i Vadehavet, var efter sigende sognets gamle vestende.
Kirkegården hegnes på alle sider af kampestensdiger.
Kirken består af et romansk kor og skib opført af groft udhuggede granitkvadre udvendigt og rå kampesten indvendigt, mens skibets gavle er i tegl. Kirken har også sengotisk tårn, et våbenhus og en korforlængelse fra 1715. Tidligere havde kirken også et sakristi og apsis.
Den romanske del af kirken er opført ad to omgange, først koret og siden skibet. I korets nordmur er der en smal præstedør, og i skibets nordmur findes to oprindelige vinduer bevaret. Af skibets to oprindelige døre er den søndre muret til, mens den nordre stadig er i brug.
Det lille sengotiske tårn er opført i munkesten og genbrugte kvadre fra vestgavlen, men er skalmuret i udstrakt grad. Tårnet har gavle i øst og vest, og mens den vestre er glat, er den østre udsmykket med en egnstypisk blændingsdekoration. Nordøst i tårnet ses en tilmuret dør, som tidligere førte ud til en trappe op til mellemstokværket. I dag sker adgangen til dette stokværk gennem våbenhusets og skibets lofter.
Foran skibets norddør står et våbenhus i granitkvader og tegl, som sandsynligvis stammer fra omkring år 1700 i sin nuværende form. Nord- og østmuren er dog sandsynligvis ældre.
Omkring 1715 blev apsissen erstattet af en lille korforlængelse, som er opført af genanvendte kvadre og tegl. Som i koret er der også her fladt bræddeloft.
I korforlængelsen findes en del krumt huggede kvadre, som stammer fra apsissen der må være nedrevet samtidigt med korforlængelsens opførelse. Nord for koret har der tidligere ligget et sakristi, som der var adgang til gennem det, der i dag er præstedøren. Sakristiet blev repareret i 1768, men det er usikkert, hvornår det blev revet ned.
Indvendigt har både kor og skib fladt bjælkeloft, og der er bevaret flere loftsbjælker helt fra romansk tid. Tårnrummet er krydshvælvet og tilgås gennem en rundbuet arkade som fører ind til skibet.
Kirkens ældste inventarstykke er den romanske granitdøbefont, som er udsmykket med i alt otte menneskehoveder, fire på kummen og fire på foden.
I kirken findes også et muret alterbord af munkesten.
Over triumfbuen hænger et sengotisk krucifiks af samme type som det i Toftlund Kirke. Indtil 1898 havde kirken også et korbuekrucifiks. Det faldt imidlertid ned og gik i stykker.
Kirkens ældre altertavle er bevaret og står i dag bag orgelet. Den er måske fra 1515, hvor Ribe ærkedegns dagbog omtaler en tavle, som kirken skulle betale Lukas maler i Flensborg for.
Den nuværende altertavle er af umalet eg og stammer fra 1938-1940, fremstillet af bageren og billedskæreren Peter L. Brodersen. I storfeltet ses et relief af Kristus hos Martha og Maria, og i sidefelterne ses Moses og Johannes. Det øverste maleri forestiller en Golgatascene, og det nederste Emmaus.
Kirkens prædikestol er i renæssancestil og stammer fra omkring 1580. Den er fra samme værksted som prædikestolen i Løgumkloster Kirke, og var oprindeligt femkantet, nu sekskantet. De seks fag viser forskellige såkaldte dydeskikkelser, for eksempel ”retfærdighed” og ”styrke”. Over prædikestolen hænger en himmel fra begyndelsen af 1620’erne.
Fra samme periode stammer alterbordsforsiden, som har årstallet 1622 indskåret. Det stammer fra samme værksted som alterbordsforsiden i Skast Kirke fra 1619, og er et stykke lidt gammeldags renæssancekunst i ”Ribestil”.
På korets nordvæg hænger et stort epitafium over Tyge Thomsen fra 1683. I storfeltet ses et oliemaleri der viser ”fodvasken”, som flankeres af to skårne figurer, der forestiller ”Troen” og ”Håbet”.
På skibets nordvæg findes en mindetavle over de faldne i 1. Verdenskrig, og hertil findes der flere historiske gravsten udenfor kirken fra perioden 1664-1828.