Greta Thunberg
Greta Thunberg er en svensk klimaaktivist i centrum for den globale bevægelse Fridays for future.
Siden sin første skolestrejke for klimaet i august 2018 er hun blevet inspirationskilde for millioner af klimaengagerede mennesker verden over og for nationale og internationale beslutningstagere i mange lande.
Greta Thunberg indledte sin kamp for klimaet forud for det svenske rigsdagsvalg i 2018. Greta Thunberg, dengang 15 år og diagnosticeret med Aspergers syndrom, havde svært ved at håndtere den indsigt, hun via skolen havde fået om klima- og miljøkrisen. Hun kunne ikke fortrænge sin viden, men heller ikke omsætte den til handling i en traditionel miljøgruppe. Derfor valgte hun fredag den 20. august 2018 at sætte sig foran den svenske Riksdag med et papskilt med teksten ’Skolstrejk för klimatet’. Hun fik taget et billede med sin mobiltelefon, lagde det på sociale medier, og derfra begyndte interessen for hendes aktioner at vokse eksplosivt.
Fridays for future er blevet en global klimabevægelse med stor gennemslagskraft. Ifølge bevægelsen selv har der været gennemført skolestrejker for klimaet i mere end 180 lande, i nogle lande blot enkelte gange, i andre stort set hver fredag siden efteråret 2018. Den største fælles manifestation fandt sted i september 2019 i en global aktionsuge for klimaet, som ifølge arrangørerne samlede omkring syv millioner mennesker i mere end 4.000 byer verden over.
Starten på bevægelsen Fridays for future i efteråret 2018 faldt sammen med en ekstrem tør og varm sommer i store dele af den vestlige verden og med offentliggørelsen af en stor statusrapport fra FN’s Klimapanel IPCC. Det bragte tilsammen klimaspørgsmålet i toppen af den internationale dagsorden og førte til, at Greta Thunberg blev inviteret til at holde oplæg for mange af verdens ledende beslutningstagere.
Hun talte i 2019 i FN’s Generalforsamling efter at have foretaget rejsen fra Europa til New York med sejlbåd for at undgå flyvning.
Greta Thunberg har også talt i USA’s Kongres, ved World Economic Forum, under klimatopmødet COP24 i Polen og i blandt andet det britiske og franske parlament samt Europa-Parlamentet.
Greta Thunberg mødtes med pave Frans i 2019, hun er blevet nomineret til FN’s fredspris 2019 og blev samme år kåret som Time Magazines ’Person of the Year’.
I 2020 modtog hun den alternative Nobelpris, Right Livelihood Award, på én million svenske kroner, som blev anbragt i non-profit-stiftelsen Greta Thunberg Foundation, der skal fremme økologisk og social bæredygtighed.
Samme år modtog hun den dansk baserede Human Act Award på 100.000 dollar, som hun gav videre til kampen mod coronavirus via Unicef.
Greta Thunberg har ikke blot inspireret en ny global klimabevægelse og mange beslutningstagere i politik og erhvervsliv. Hun har også fremkaldt kontrovers på grund af sine skarpe budskaber og store mediemæssige bevågenhed. Hendes udsagn på blandt andet World Economic Forum – »I want you to panic« – og i FN-bygningen – »How dare you? You have stolen my dreams« – er blevet mødt med anklager mod hende for at tale til følelserne uden videnskabeligt belæg. Blandt andet det nationalkonservative tyske parti Alternative für Deutschland har ført kampagne mod Greta Thunberg med »nazifletningerne« som »CO2-kultens leder«.
Andre har truet hende på livet eller opfordret til at ignorere hende med henvisning til hendes diagnose og unge alder.
Greta Thunberg har selv vedvarende understreget, at hendes hovedbudskab er, at man bør lytte til videnskaben. Hun har konsekvent citeret og henvist til FN’s klimapanel, når hun har afgivet vidnesbyrd, f.eks. i den amerikanske kongres.
»Jeg er blot en budbringer, og ikke desto mindre mødes jeg med al dette had,« skrev hun på Facebook i 2019.
Under coronakrisen i 2020 fortsatte Greta Thunberg og Fridays for Future fredagsaktionerne for klima som individuelle aktioner på sociale medier.