Laurent Barbe
Laurent Barbe, 1696(?)-21.3.1754, skibskonstruktør. Født i Frankrig, død i Kbh., begravet sst. (Trin.). På grund af fabrikmester Knud Benstrups afskedigelse 1740 var man i bekneb for en erfaren skibskonstruktør i flåden. Frederik Danneskiold-Samsøe indkaldte derefter B. sammen med en anden fransk skibskonstruktør, du Chemin. Mens den sidstnævntes viden blev afsløret som utilstrækkelig blev B. antaget til at tegne skibe for den danske flåde. Man ved intet om hans baggrund for at kunne bestride konstruktør-hvervet. Hans ansættelse er dateret 6.5. 1740. B. havde som prøve på sin viden udført en konstruktionstegning til et skib på 76 kanoner og der blev bygget et skib efter denne tegning (orlogsskibet Elephanten). I forbindelse med denne bygning opstod ret hurtigt et modsætningsforhold mellem flådens konstruktionskommission og B. Hovedanken mod ham var at han ikke ville forklare detaljerne i sine konstruktioner idet han henholdt sig til at han kun over for en af kongen særlig udpeget person ville røbe sine metoder. På trods af at flådens konstruktionskyndige havde mistet den faglige tillid til ham bevirkede Danneskiold-Samsøes protektion at han fortsatte i bestillingen. B. indgav kort efter sin antagelse flere tegninger bl.a. til en 18-kanoners fregat, et 70-kanoners orlogsskib samt til en kongejagt på to dæk. 1743 blev "Elephanten" søsat og ved besejlingen fandtes skibet udmærket hvorved det bestemtes at flådens skibsbygning skulle systematiseres, således at de store skibe skulle fremkomme reduceret efter "Elephanten"s tegninger der skulle opfattes som en art standardtegninger. Allerede n.å. havde skibet i konstruktionen sat sig meget og udviste stærke tegn på kølbrydning således at det måtte betegnes som en fejlkonstruktion. På lignende måde gik det med flere af B.s andre konstruktioner. 1743 fik han lov til at konstruere og lede bygningen af en mindre fregat, senere søsat under navnet Ærøe, uden konstruktionskommissionens kontrol. Skibet bedømtes som en mådelig sejler men B.s tid som selvstændig konstruktør var efter 1743 forbi. 1743 fremskaffede han forskellige franske tegninger som der blev bygget efter på Holmen. 1744 fik han til opgave at tegne en galej. Tegningen blev kritiseret af konstruktionskommissionen og måtte undergå visse ændringer før bygningen af det pågældende skib blev sat i gang. Det færdige resultat, galejen Jægersborg, viste sig at have gode sejlegenskaber men var utilfredsstillende ved roning.
Ved Danneskiold-Samsøes afskedigelse 18.11. 1746 ændredes B.s situation totalt, og Holmens chef forlangte nu at han over for konstruktionskommissionen bekendtgjorde sine metoder. B. nægtede dette og hævdede bl.a. at hvis han bekendtgjorde sin kunst og videnskab ville enhver skibsbygger kunne gøre ham det efter, hvilket specielt ville komme ham til skade som fremmed i et fremmed land. 4.4.1747 blev B. afskediget med en årlig pension på 500 rdl. indtil anden beskæftigelse kunne tilbydes ham. Dette viste sig imidlertid ikke muligt. Han levede derefter i Kbh. og døde i små kår 1754. I forbindelse med afskedigelsen 1747 konfiskeredes hans samling af konstruktionstegninger som indgik i flådens samlinger.
Bedømmelsen af B. har været hård, og det er da også nærliggende at betegne ham som en charlatan. Der er imidlertid grund til at antage at uoverensstemmelserne med konstruktionskommissionen ikke alene bundede i gemytternes forskellighed, men også havde at gøre med at han tilhørte den ældre skibsbygmestergeneration som mere byggede efter overleverede regler og håndværkstradition end efter matematiske konstruktionsprincipper. I alt byggedes efter B.s tegninger 3 orlogsskibe, 3 fregatter, 1 brigantin samt 1 galej hvortil kom forskellige ombygninger.
gift med Brigitte Agnes Mariane Schenck, døbt 9.6.1725 i Kbh. (Garn.), død 22.3.1794 sst., (Trin.), d. af regimentsfeltskær i Livgarden til fods Gerhard Philips S. (ca. 1684–1761) og Christine Conradine Cardinal (1705–29).
P. Holck i Tidsskr. for søvæsen, 1938 486–510.