Plaid Cymru
Plaid Cymru er et walisisk parti, som blev grundlagt i 1925. Plaid Cymru fokuserede oprindelig på bevarelsen af walisisk kultur og især sprog, men fra 1960'erne blev programmet mere radikalt i socialistisk og nationalistisk retning med krav om selvstændighed. Partiet definerer sig i dag som et centrum-venstre parti.
Partiet fik sit parlamentariske gennembrud i 1966, og har fra 1974 haft mindst to valgte parlamentsmedlemmer i House of Commons. Da et stort flertal af vælgerne i Wales i 1979 stemte nej ved en folkeafstemning om begrænset selvstyre, oplevede partiet et tilbageslag.
Under de konservative regeringer i Storbritannien 1979-1997 blev magten centraliseret i London, og derfor fik tanken om lokalt selvstyre igen flere tilhængere. I 1992 krævede således både Liberaldemokraterne og Labour en form for walisisk selvstyre, og denne tendens gavnede også Plaid Cymru, der i 1992 fik sit bedste valg med fire parlamentsmedlemmer. Ved valget i 1997 konsoliderede partiet denne position.
I begyndelsen af 2000-tallet er Plaid Cymru et velorganiseret parti med et stigende antal medlemmer på mere end 10.000 og 200 lokalafdelinger. Partiet fik ca. 30% af stemmerne ved valget til den nyoprettede walisiske provinsforsamling, Senned, i 1999 og blev det næststørste parti efter Labour. Fra 2002 har Plaid Cymru desuden haft to mandater i EU-Parlamentet og fire mandater i det britiske House of Commons.
Partiets erklærede mål er på langt sigt dannelsen af "en demokratisk walisisk stat, baseret på socialistiske principper", der skal være medlem af både EU og FN. Også ved det seneste valg til House of Commons i 2019 fik partiet fire ud af de 40 mandater, der vælges i Wales.
Blandt partiets mærkesager er øget walisisk selvstyre med uafhængighed som et slutmål og modstand mod atomkraft såvel som atomvåben på britisk territorium. Partiet fører en bevidst sprogpolitik med fokus på bevarelse af walisisk som sprog ved siden af engelsk. Endelig går partiet ind for at sænke valgretsalderen til 16 år.