Holstein
Holstein er en mecklenburgsk uradelsslægt indvandret fra Holsten ca. 1230. Slægtens ældste kendte medlem er væbneren Ludolf von Holstein, der nævnes i 1270 som fyrst Nicolaus af Werles køgemester.
Formentlig i næste generation forekommer ridderen Johann von Holstein (nævnes 1278-1315) til Zirzow og Marin, som var fyrst Nicolaus af Werles råd, og med hvem stamrækken begynder. Hans søn høvedsmand, ridderen Hinrich von Holstein (nævnes 1304, død 1342) til Zirzow og Marin var ligeledes råd hos fyrst Johan af Werle.
Slægten kom med tiden i besiddelse af store godser i landskabet mellem Müritz-søen og Penzlin, hvilke den indehavde frem til 1800-tallet. Hovedsædet var Ankershagen, i slægtens eje ca. 1435 til 1743.
Slægten var fåtallig i middelalderen, men slægtens til sidst eneste mand, Henneke von Holstein (nævnes 1506, død 1545/1547) til Ankershagen, fortsatte slægten med en række uddøde og endnu levende linjer. Heraf kom linjen Fürstenberg til Danmark ca. 1675 med mecklenburgsk amtmand, senere dansk oberst Adam Christopher von Holstein (1631-91) til Netzeband og Grabow, hvis søn storkansler Ulrich Adolph greve Holstein (1664-1737) til grevskabet Holsteinborg (afløst i 1921) i 1700 blev friherre af Fuirendal og i 1708 greve af Holsteinborg (primogenitur, yngre descendens i friherrelig stand). Han blev i 1711 og ved kgl. reskript i 1733 med sine efterkommere optaget i Det slesvig-holstenske Ridderskab.
Hans efterkommere fik endvidere i 1729 rang som lensgrever og lensgrevinder, og hans yngre descendens blev ved patent i 1753 ophøjet i grevelig stand (uindskrænket). Filantropen, stænderdeputeret Friedrich Adolph greve Holstein (1784-1836) til grevskabet Holsteinborg, konsejlspræsident Ludvig greve Holstein (1815-1892) til grevskabet Holsteinborg, digteren Ludvig greve Holstein (1864-1943) og politikeren Bent greve Holstein (1881-1945) til Holsteinborg og Snedinge tilhørte denne linje. Holsteinborg, Snedinge og Fuirendal er endnu (2023) i slægtens eje.
Af den ubetitlede gren i denne linje må fremhæves generalløjtnant, overceremonimester og chef for Det kgl. Teater Friedrich Conrad von Holstein (1771-1853), som tillige var chef for Kongens Livjægerkorps. Et andet medlem var kammerherre Niels Rosenkrantz von Holstein (1786-1846), som i 1828 efter tiltrædelsen af stamhuset Rathlousdal (afløst i 1921 og solgt i 1957) fik patent på at føre navnet von Holstein Rathlov (slægten skriver sig i dag von Holstein-Rathlou). Denne gren lever endnu i Danmark og Canada.
Af linjen Möllenhagen kom gehejmeråd, amtmand Johann Georg von Holstein (1662-1730) til Möllenhagen ca. 1688 til Danmark. Hans søn var oversekretær Johann Ludwig greve Holstein (1694-1763) til grevskabet Ledreborg (oprettet 1746, afløst i 1926), som i 1750 blev greve af Ledreborg. En efterkommer var konsejlspræsident Johan Ludvig greve Holstein (1839-1912) til grevskabet Ledreborg. Ledreborg er stadig (2023) i slægtens eje.
De danske linjer var især knyttet til hæren, hoffet og det politiske liv. Begge grevelige og ubetitlede linjer lever endnu.
Af den tyske linje Ankershagen fremstår slægtens mest kendte medlem. tysk virkelig gehejmeråd, direktør i det tyske udenrigsministerium Friedrich von Holstein (1837-1909), kendt som ”die graue Eminenz”.
En sidelinje af slægten von Holstein antog navnet von Kruse. Den forekommer tidligst med ridderen Eckhard von Kruse (nævnes 1266-1283) til Zirzow. Slægtens hovedgods i fyrstedømmet Werle var Varchou (nævnt i slægtens eje 1326 og endnu 1622), beliggende ikke langt fra de holsteinske godser. Svensk generalløjtnant, landshøvding Hans Abraham von Kruse (1626-1688) til Lagnö kom 1648 til Sverige, blev i 1664 svensk adelsmand og i 1679 svensk friherre med navnet Kruuse af Verchou. Nævnes kan skuespilleren, danseren og koreografen Carl-Gustaf friherre Kruuse af Verchou (1912-1964). Slægten lever stadig i Sverige og i USA.
En gren af den tyske linje von Kruse slog sig i 1701 ned i Hessen, senere i Nassau. Heraf må fremhæves friherre Carl Friedrich von Kruse (1737-1806), præsident (statsminister) for det nassau-usingske regeringskollegium. Hans søn var den kendte nassauske generalløjtnant August friherre von Kruse (1799-1848) til Hausen. Med denne grens uddøen i 1856 uddøde den tyske linje.