Louise
Ægteskabet mellem den engelske prinsesse Louise og den danske tronfølger var bragt i stand af den danske regering med det formål at få en magtfuld allieret i den forestående svenske tronfølgestrid, hvor muligheden for en gottorper på den svenske trone ville true det danske krav på hertugdømmet Slesvig. At det også har ligget i regeringens overvejelser, at et ægteskab ville lægge en dæmper på den karaktersvage og drikfældige kronprins, kan der næppe være tvivl om. Intet af det lykkedes. Derimod blev ægteskabet tilsyneladende lykkeligt, i hvert fald til at begynde med, og begejstringen hos Københavns borgere var stor over den naturlighed og ligefremhed, hvormed Louise optrådte.Efter tronskiftet 1746 blev det umiddelbart synligt, at der var andre toner på slottet end under Louises pietistiske svigerforældre. Jernkæderne ved indkørslerne blev fjernet, og salonerne blev atter ramme om baller og assembléer med adgang for de tre øverste rangklasser. Dronningen var glad både for dans og musik, og i 1747 fik hun indkaldt et italiensk operaselskab til Hofteatret. Også hendes personlige omsorg for børnenes opdragelse var noget hidtil uset; der blev ansat danske lærere til at undervise dem i landets sprog. Forfatteren Ludvig Holberg, der netop havde testamenteret sin formue til fremme af det danske sprog, skrev i en epistel ganske oprømt over dronningens vilje til at lære sine børn dansk, et særsyn ved et nærmest tysksproget hof. “Det er ikke til at beskrive med hvilken inderlig Fornøjelse menige Mand hører hendes Majestæt, skønt en engelsk Prinsesse at tale dansk med de Kongelige Børn.” Selv havde Louise straks efter sin ankomst ladet sig undervise i dansk af hofpræsten Erik Pontoppidan. Da regeringens fortsatte forsøg på at få indflydelse ved det svenske hof førte til forhandlinger om ægteskab mellem den femårige prinsesse Sophie Magdalene og den svenske kronprins Gustav, forsøgte hun forgæves at forhindre det. Som altid vandt statsræson over menneskelighed, hvilket prinsessen kom til at betale dyrt i form af en isoleret tilværelse i et mislykket ægtekab. At dette kongepar var det mest populære i generationer, var udelukkende dronningens fortjeneste. Hendes første barn, tronfølgeren døbt Christian, døde inden sin toårs fødselsdag, selv døde hun af en indeklemt navlebrok sammen med fostret under det sjette svangerskab.
KVINFO erhvervede de digitale ikke-kommercielle rettigheder til Dansk Kvindebiografisk Leksikon i 2001 og stillede værket til rådighed for offentligheden i en gratis online-udgave, hvor læserne fik mulighed for at søge på kryds og tværs i leksikonet.
Siden oktober 2022 har den digitale udgave været videreført på lex.dk, hvor man ved søgning tillige får resultater fra de øvrige værker på platformen. På lex.dk er mange af biografierne også blevet forsynet med fotos og illustrationer.