Edda Sveinsdottir
Edda Sveinsdottir er Danmarks første kvindelige datalog og samtidig en af landets meget få kvindelige opfindere. Hun er datter af en dansk moder og en islandsk fader og er født i Reykjavik, men har boet det meste af sit liv i Danmark. Forældrene blev skilt, da hun var tre år gammel, og hun og hendes yngre søster voksede op i et kreativt og opfindsomt kvindemiljø bestående af moderen, som uddannede sig til arkitekt, mormoderen Olga Emilie Østergaard, som var en af Danmarks første kvindelige matematiske studenter og landets første kvindelige aktuar-studerende samt tre mostre. "At løse opgaver af enhver art var en sport i hjemmet," har Edda Sveinsdottir fortalt. I det sidste år på Ordrup Gymnasium mødte hun en ti år ældre, lovende læge Niels Alexander Lassen. Efter hendes studentereksamen 1955 giftede de sig samme år og kom hurtigt ind i et frugtbart, fagligt samarbejde. Parrets fire sønner, hvoraf de tre kom til verden i Edda Sveinsdottirs studietid, blev passet af engelske barnepiger. Ægtefællerne blev senere skilt, men fortsatte også herefter deres faglige samarbejde, bl.a. i en international forskergruppe, som de begge var medlemmer af.
Gennem sin gymnasielærer, den moderne matematikpædagog Karen Buch, havde Edda Sveinsdottir fattet interesse for især geometri, og efter en mislykket flirt med humaniora og et langt USA-ophold med ægtefællen begyndte hun 1958 at studere matematik og fysik ved Københavns Universitet. Som speciale valgte hun numerisk analyse, og 1965 blev hun cand.mag. med matematik som hovedfag. Samme år ansattes hun på Matematisk Institut under Københavns Universitet, hvor hun forblev indtil 1970, fra 1966 som amanuensis. Hun syntes, at den teoretiske matematik var for tør og interesserede sig tidligt for fagets praktiske anvendelse. Hun kom i kontakt med det spirende edb-miljø i Danmark, især lektor Bjarner Svejgaard, og lærte sig programmering på Danmarks Tekniske Højskole, det senere Danmarks Tekniske Universitet. Mens hun var tilknyttet Matematisk Institut, arbejdede hun i en periode ved den første danske kommercielt anvendte elektronregnemaskine, Regnecentralens GIER. Da Datalogisk Institut ved Københavns Universitet blev oprettet i 1970, blev hun ansat her samme år som lektor, senere udnævntes hun til afdelingsleder. Hun var således en af fagets pionerer og blev også instituttets første demokratisk valgte bestyrer efter Styrelseslovens vedtagelse i 1970.
Edda Sveinsdottirs forskningsfelt har været edb-støttet tomografi, en gren af den medicinske teknologi, som beskæftiger sig med anvendelse af computere til udvikling af udstyr til dynamisk billeddannelse af hjerneaktivitet, dvs. tredimensional scanning. Hendes særlige indsats har bestået i at bruge computeren til billeder og ikke blot til tal, som man ellers kun brugte computere til i starten. Et fremtrædende træk ved Edda Sveinsdottir' forskning er dens tværvidenskabelige karakter. Originale innovative løsninger er fremsprunget ved at kombinere gedigne kundskaber inden for datateknik og datalogi med klinisk orienterede problemer. I midten af 1970'erne var hun med til at grundlægge elektronikfirmaet Medimatic A/S, hvor den nye type computere/software blev sat i produktion. Edda Sveinsdottir blev 1987 professor i datalogi ved Roskilde Universitetscenter (RUC) og har siden arbejdet på at gøre den datalogiske afdeling her til et selvstændigt institut. Gennem årene har hun haft mange specialestuderende og en hel del administrative opgaver, bl.a. var hun 1976-78 formand for Det Faglige Landsudvalg for Naturvidenskaberne. Hun har desuden deltaget i forskellige kvindenetværk både inden for den internationale forskning og på Datalogisk Institut ved Københavns Universitet. På RUC har hun deltaget i Kvindelærermiljøet, et netværk blandt universitetscenterets kvindelige lærere. Såvel i disse sammenhænge som i det daglige samarbejde med dataloger og læger er hun blevet kendt og vellidt for sit venlige, muntre, afslappede og hjælpsomme væsen. I sit arbejdsliv har hun ikke vist sig som det typiske karrieremenneske, men som en kreativ og engageret forsker, der med begejstring er gået op i sine idéer.
KVINFO erhvervede de digitale ikke-kommercielle rettigheder til Dansk Kvindebiografisk Leksikon i 2001 og stillede værket til rådighed for offentligheden i en gratis online-udgave, hvor læserne fik mulighed for at søge på kryds og tværs i leksikonet.
Siden oktober 2022 har den digitale udgave været videreført på lex.dk, hvor man ved søgning tillige får resultater fra de øvrige værker på platformen. På lex.dk er mange af biografierne også blevet forsynet med fotos og illustrationer.