trykte medier
Teknisk set indbefatter begrebet ”trykte medier” alt, hvad der er påført trykfarve/ink, fx emballager, etiketter, tekstiler, plakater, outdoor, magasiner, bøger, årsskrifter, visitkort, kuverter, pengesedler etc. Trykte medier kan være trykt på alle typer af materiale, fx papir, karton, pap, bølgepap, plast, metal, tekstil, glas etc. Alle trykte medier er fremstillet i en slags grafisk teknik.
Det betyder derfor, at inden for alle typer af fysiske produkter, inden for enhver branche og inden for enhver forsyningskæde kan man finde trykte medier, produkter med tryk.
Imidlertid anvendes begrebet "trykte medier" meget forskelligt, i forskellige dele af samfundet, hvilket kan skabe en del begrebsforvirring.
En af kilderne til forvirringen er, at vi på dansk skelner imellem tryk og print (på engelsk er der kun ét begreb: print). Tryk eller trykning handler om industriel produktion i mellemstore og store oplag foretaget i et trykkeri. Print eller udprintning handler om digital print i små oplag. Enten fra en bordprinter, en plotter eller en digital trykmaskine, som vi blandt andet kender fra de store fotokopimaskiner.
En anden kilde til begrebsforvirringen er, at man i den generelle samfundsdebat opfatter begrebet ”trykte medier” som værende lig med journalistisk formidling på papir; det man tidligere kaldte for ”pressen”. I reklamebureauverdenen omtales trykte medier som ”print” og opfattes som det sted, hvor annoncørerne vælger at annoncere. Samtidig skelnes der ofte mellem online og print medier, online og offline medier eller mellem digitale og analoge medier. Altså sættes trykte medier (print) i modsætning til digitale medier. Dette giver imidlertid ingen mening når man taler om fx emballager, etiketter og tekstiler (tøj).
Alle disse trykte medier produceres i forskellige trykmetoder, som kan opdeles i overordnede trykprincipper og underordnede trykmetoder.