transfedt
Transfedt, indholdet af trans-isomerformer af umættede fedtsyrer i fedtstoffer. I plante- og fiskeolier forekommer umættede fedtsyrer naturligt som cis-isomere. Transformen dannes under fedthærdning, hvor cis-fedtsyrer delvis isomeriserer til transfedtsyrer ved åbning af nogle af de umættede fedtsyrers dobbeltbindinger under hydrering. Fedthærdning udføres for at øge oliernes smeltepunkt og oxidationsstabilitet og dermed egnetheden til friturestegning og margarinefremstilling. Transfedtsyrer forekommer dog også naturligt, bl.a. i mindre mængde i mælkefedt (ca. 5%) samt i stor mængde i den teknisk anvendte tungolie (kinesisk træolie).
Mange videnskabelige undersøgelser tyder på, at transfedt gennem skadelige kolesterolpåvirkninger i blodet forårsager åreforkalkning og dermed øger risikoen for blodprop i hjertet (hjerteinfarkt). Transfedt er desuden under mistanke for at fremkalde kræft, allergi, diabetes mellitus og barnløshed.
I 1990'erne blev man opmærksom på sundhedsproblemerne ved indtag af store mængder transfedtsyrer i bl.a. plante- og især bagemargarine, hvorfor blandinger af fedtstoffer, fx med palmeolie, i stedet blev foretrukket til margarinefremstilling. I mange lande bliver indhold af transfedt nu deklareret. Danmark har været foregangsland mht. at nedbringe indholdet af transfedt i fødevarer, og fra 2004 er et indhold på over 2% transfedtsyrer opstået ved industriel forarbejdning af fedtstoffer ulovligt. 
Se også fedt (produktion og teknik).