bahuvrihi
Bahuvrihi er inden for sanskritgrammatik en type sammensat ord (kompositum), der har et substantivisk kerneled, men snarere fungerer som et adjektiv. Vedisk sanskrit rā́ja-putra- er feks. sammensat af substantiverne rā́jan- ‘konge’ og putrá- ‘søn’ og bruges adjektivisk om en kvinde, hvis syv sønner var konger.
På dansk er sammensætningen kongesøn derimod et substantiv, der fungerer som et hyponym til søn, idet kongesøn betegner en slags søn. Den type sammensætninger kaldes determinativkomposita og er den mest almindelige type nominalsammensætning på dansk. På sanskrit fandtes typen også (men var opdelt i to typer, kaldet tatpuruṣa og karmadhāraya). Særlig i det ældste sprog, vedisk sanskrit, var de sjældnere end bahuvrihikomposita.
I de ældste tekster kunne bahuvrihikomposita som hovedregel skelnes fra determinativkomposita på deres accent. Bahuvrihi havde typisk accent på første led, determinativkomposita på andet. Således hed ‘kongesøn’ rāja-putrá-. Kun accenten adskilte dette ord fra rā́ja-putra- ‘hvis sønner er konger’.
Fordi fx bahu-vrīhi kan oversættes som "[et sted] der har meget ris", og rā́ja-putra- som "[en kvinde] der har sønner som er konger", omtales bahuvrihikomposita ofte som possessivkomposita: De betegner den eller det der har/ejer det som sammensætningen udtrykker. Bahuvrihisammensætninger har dog ikke nødvendigvis denne betydningsnuance; fx. beskriver áśva-pr̥ṣṭha- (sammensat af áśva- ‘hest’ og pr̥ṣṭhá- ‘ryg’) guden Indra, ikke som ‘havende en hesteryg’, men ankommende ‘på hesteryg’.
Begrebet bahuvrihi anvendes somme tider i beskrivelsen af moderne, vestlige sprog. Dansk vissenpind, der nogle gange kategoriseres som bahuvrihi, betegner ikke nødvendigvis en slags pind, men en mager person. Ligeledes betegner Rødhætte ikke en rød hætte, men en pige med sådan en hætte. Eftersom disse dannelser ikke er hyponymer til deres kerneled, omtales de hyppigt som bahuvrihi.
Her skal man dog være opmærksom på, at hvor bahuvrihikomposita i sanskrit er en morfologisk klasse for sig, er feks. vissenpind og Rødhætte dannet efter helt samme mønster som determinativkomposita. Feks. kan vissenpind både anvendes om en vissen pind og et magert menneske, og et ord som snotnæse kan både henvise til en snottet næse og til et snotnæset barn.
Derfor foretrækker nogle forskere at analysere sådanne dannelser som determinativkomposita i metaforisk (vissenpind) eller metonymisk (Rødhætte, snotnæse) brug.