Det Kgl. Bibliotek
Det Kgl. Bibliotek er en institution under Kulturministeriet, som leverer services og vidensformidling samt sikrer dansk kulturarv for eftertiden. Det Kgl. Bibliotek er resultatet af en fusion mellem Det kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket i 2017.
Alle med et dansk CPR-nummer kan hjemlåne materiale fra Det Kgl. Bibliotek og benytte materiale på bibliotekets adresser.
Det Kgl. Bibliotek stiller materiale til rådighed for Danmarks borgere via folkebibliotekernes ved:
For dansk materiale bruges det andet af de to pligtafleverede eksemplarer af udgivne bøger m.v. sammen med supplerende indkøb til at løse opgaven. Endvidere skal folkebibliotekerne tilbyde Det Kgl. Bibliotek kasseret materiale, før dette sælges eller destrueres.
Ældre bøger og andre materialetyper, der ikke udlånes, kan ses på bibliotekets læsesale. Detaljer herom, se bibliotekets hjemmeside.
Det Kgl. Bibliotek støtter folkebibliotekernes betjening af sproglige minoriteter i Danmark ved at tilbyde materialer på op mod 20 sprog. Bibliotekerne kan modtage et depot med ca. 50-100 bøger i 5½ måned til lokale udlån, hvorefter det udskiftes.
Digital Artikelservice tilbyder en nem og lynhurtig levering af digitaliserede artikler fra Det Kgl. Biblioteks samlinger direkte til brugerens mailboks. Folkebibliotekerne kan tilbyde denne service til kommunens borgere via et abonnement på Digital Artikelservice. Artiklerne digitaliseres og leveres fra Det Kgl. Biblioteks samlinger af fysiske tidsskrifter, som indeholder over 40.000 forskellige titler. Leveringstiden er få minutter for allerede scannede artikler, mens øvrige scannes og sendes i løbet af maksimalt 24 timer på hverdage. Tjenesten er en integreret del af bibliotek.dk, og nogle folkebiblioteker tilbyder den desuden på bibliotekets egen brugergrænseflade.
Mediestream giver fri onlineadgang til aviser udgivet for mere end 100 år siden. Aviser udgivet for mindre end 100 år siden kan der søges i hjemmefra, men for at kunne læse i dem skal man møde op på Det Kgl. Bibliotek eller Det Danske Filminstitut. Endvidere indeholder Mediestream radio- og tv-udsendelser fra udvalgte danske kanaler siden 2006 samt biografreklamer fra perioden 1907-1995 og dels af TV 2-reklamer fra perioden 1988-2005. Mediestream kan frit benyttes af alle på en række pc’er på Det Kgl. Bibliotek (5 adresser i København, fem i Aarhus og én i Herning (2023)) og Det Danske Filminstitut inden for åbningstiden. På disse steder er det muligt at se og høre alt indhold i Mediestream. Et stort antal folkebiblioteker giver adgang til udvalgte aviser nyere end 100 år i Mediestream ved fremmøde.
Nummererede betænkninger (også benævnt kommisionsbetænkninger) kan søges og downloades i Det Kgl. Biblioteks søgesystem.
Som bruger på biblioteket kan man uden beregning bestille pdf-filer af et udvalg af danske monografier, trykte noder samt materiale fra småtryksamlingen udgivet fra starten af 1700-tallet til for mere end 100 år siden, som ellers kun kan ses på bibliotekets læsesal.
Det Kgl. Bibliotek tilbyder en lang række forskellige digitale tjenester, herunder bl.a.:
En samlet oversigt over Det Kgl. Biblioteks digitale tjenester ses på bibliotekets hjemmeside.
Det Kgl. Biblioteks leverende biblioteksservice – udlån af fysisk materiale samt adgang til databaser og elektroniske tidsskrifter – til studerende og forskere ved Københavns Universitet, Aarhus Universitet, Roskilde Universitet og IT-Universitetet.
Man skal være opmærksom på, at licenser til databaser og elektroniske tidsskrifter er indkøbt til specifikke brugergrupper, og at adgang til disse derfor er afhængig af, om fx et universitet har købt adgang for studerende på en bestemt uddannelse.
Det Kgl. Bibliotek driver det nationale licenskonsortium og forhandler og administrerer adgange til elektroniske ressourcer som e-tidsskrifter og databaser fra næsten 70 forskellige forlag. Det nationale licenskonsortium servicerer universiteter og andre videregående uddannelser, for eksempel professionshøjskoler, erhvervsakademier og de kreative videregående uddannelser samt ungdomsuddannelser. Det Kgl. Bibliotek servicerer også offentlige institutioner og forskningsinstitutioner i Danmark som for eksempel Lægemiddelstyrelsen.
En aktuel oversigt over adresser, hvor biblioteket har service for studerende og ansatte på universiteterne, kan ses på bibliotekets hjemmeside.
Udover foranstående omtalte services kan følgende nævnes:
Hjælp til at bruge biblioteket fås via Spørg biblioteket – se kontaktformular på bibliotekets hjemmeside, hvor der også er oversigt over alle bibliotekets samlinger og adresser.
Det Kgl. Bibliotek skal modtage eksemplarer af alle udgivne materialer i Danmark som led i pligtafleveringen. For publikationer trykt i Danmark er trykkerierne afleveringspligtige, mens udgivere er det for publikationer trykt udenfor Danmark.
En stor del af det digitale materiale høstes fra den danske del af internettet. Men der er meget, som ikke dækkes, hvorfor Det Kgl. Bibliotek opfordrer pladeselskaber, forlag, lokalradiostationer, forfattere, musikere og andre med tilknytning til digitale udgivelser og e-bøger til at aflevere udgivelserne til biblioteket.
Det Kgl. Bibliotek tildeler ISSN og ISMN:
Det Kgl. Bibliotek er i sin nuværende form etableret en fusion mellem Det kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket i 2017, hvor der samtidig skete en fusion med Det Administrative Bibliotek og Danmarks Kunstbibliotek samt etableret en samarbejdsordning med Roskilde Universitetsbibliotek.
Direktør for Det Kgl. Bibliotek er Svend Larsen (f. 1951), som 2004-2016 var direktør for Statsbiblioteket.
I forvejen havde både Det kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket i de foregående år etableret samarbejdsordninger med henholdsvis Københavns Universitet og Aarhus Universitet. Disse ordninger er ændret flere gange igennem tiden og de enkelte biblioteksenheder er blevet knyttet tættere til Det Kgl. Bibliotek.
Følgende tidligere selvstændige biblioteker udover Det kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket er nu (2023) dækket af Det Kgl. Bibliotek (alfabetisk orden):
samt en række institutbiblioteker ved Københavns og Aarhus Universiteter.
Der henvises til forgængerinstitutionerne Det kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket for mere information om historien før 2017.
Det Kgl. Bibliotek havde i 2021: