forsøgsgymnasium
Forsøgsgymnasier var gymnasier oprettet med det formål at lave pædagogiske og strukturelle forsøg for at udvikle de danske gymnasier. Gennem udvikling og afprøvning af forskellige pædagogiske og strukturelle tiltag kunne man ad den vej forberede reformer.
Siden 1930'erne havde der været mulighed for forsøgsarbejde i den danske gymnasieskole, om end de enkelte skoler og lærere altid har lavet forsøg i større og mindre udstrækning.
Folketinget vedtog i 1971 ved lov, at man skulle oprette forsøgsgymnasier med det formål at afprøve pædagogiske og strukturelle forsøg med undervisningen i det danske gymnasium. Resultatet blev oprettelsen af to offentlige forsøgsgymnasier, Herlev Statsskole, der udviklede og afprøvede pædagogiske forsøg og Avedøre Statsskole, der skulle lave strukturelle forsøg og forsøg med demokrati i skolen. Sideløbende blev Det Frie Gymnasium oprettet i privat regi i 1970.
Formålet med forsøgsskolerne var at udvikle, afprøve og evaluere strukturelle og pædagogiske tiltag, som kunne forbedre undervisningen. Forsøgsarbejdet blev derfor også typisk lavet som forberedelse af reformer, hvor lærere forsøgte at gå nye veje og finde bedre metoder.
Skolernes arbejde blev fulgt tæt af Danmarks Pædagogiske Institut (DPI). DPI var sat i verden med det formål på et forskningsbaseret grundlag at planlægge og koordinere pædagogisk forsøgsvirksomhed og bearbejde resultaterne heraf.
Der eksisterer i dag ikke skoler med særstatus som forsøgsskoler. Pædagogiske, didaktiske og strukturelle forsøg foregår i stedet bredt på alle landets gymnasier.
Forsøgsarbejdet foregår både i formaliserede rammer og i mindre formaliserede rammer. En stor del af de formaliserede forsøg udspringer af Undervisningsministeriets udbud af forsøg med for eksempel fag eller eksamensformer.