Selma Nathanielsen
Selma Nathanielsen blev sygeplejerskeuddannet på Kommunehospitalet 1902-05 og på Fødselsstiftelsen 1906. I 1905 meldte hun sig ind i Dansk Sygeplejeråd (DSR). Hun søgte straks til England for at lære pleje af tuberkulosepatienter i et år, men opholdet vakte hendes interesse for hjemmesygepleje i Londons fattigkvarterer, og hun blev der indtil 1915. I 1912 fik hun besøg af DSRs næstformand Inger Nordentoft, der dels ville undersøge, om den engelske model for hjemmesygepleje kunne overføres til danske forhold, dels forespørge om Selma Nathanielsen var villig til at påtage sig en lignende opgave i København Imidlertid trak forhandlingerne med Københavns kommune ud, hvorfor hun 1915 tog ansættelse som afdelingssygeplejerske på statens nye sindssygehospital i Nykøbing S. Året efter var hjemmesygeplejen i København en realitet, og seks sygeplejersker: to fra menighedsplejen, to fra Bispebjerg Hospital og to anbefalet af DSR, heraf den ene Selma Nathanielsen, påbegyndte arbejdet med sygepleje for byens fattige og andre borgere, der herved kunne undgå indlæggelse eller hurtigt kunne udskrives til hjemmet. Byen var inddelt i tre distrikter med to sygeplejersker i hver. Ordningen blev straks en succes, hvilket fremgik af en undersøgelse året efter blandt hospitalslæger og praktiserende læger. To år senere i 1918 var 12 sygeplejersker ansat samt fire sygeplejersker i oplæring.
I 1920 blev Selma Nathanielsen forstanderinde med kontor i sit hjem. Herfra ledede hun sygeplejerskerne telefonisk og med et personligt møde med den enkelte sygeplejerske en gang om måneden. I 1924 indførte Københavns kommune barselpleje, som Selma Nathanielsen også fik ansvaret for. I 1940 ledede hun fra sit hjem 87 sygeplejersker med i alt 252.107 hjemmebesøg. Først da, i forbindelse med hjemmesygeplejens 25-års jubilæum, fik hun hjælp af en viceforstander og en oversygeplejerske, stadig med udgangspunkt i sit hjem. Selma Nathanielsen forblev i stillingen som forstanderinde til 1950, i alt 34 år. Ved hjemmesygeplejens 25-års jubilæum blev hun hædret med Den Kgl. Belønningsmedaille i guld for sin “dygtige, loyale taktfulde og elskværdige Ledelse af Hjemmesygeplejen og Barselplejen”.
KVINFO erhvervede de digitale ikke-kommercielle rettigheder til Dansk Kvindebiografisk Leksikon i 2001 og stillede værket til rådighed for offentligheden i en gratis online-udgave, hvor læserne fik mulighed for at søge på kryds og tværs i leksikonet.
Siden oktober 2022 har den digitale udgave været videreført på lex.dk, hvor man ved søgning tillige får resultater fra de øvrige værker på platformen. På lex.dk er mange af biografierne også blevet forsynet med fotos og illustrationer.