Thit Jensen
Thit Jensen var en dansk forfatter og foredragsholder med et livslangt engagement i forbedringen af kvindernes situation.
Thit Jensen skrev over 15 realistiske samtidsromaner om misforholdet mellem kvindernes kulturbærende arbejde og deres ubeskyttede stilling i samfundet.
Efterhånden som hun udtalte sin indignation åbent i foredrag og journalistik, blev hendes litterære genre den historiske roman med middelalderens og renæssancens stærke, hidtil oversete kvinder som hovedpersoner.
Thit Jensen var ældste datter hos dyrlægeparret i Farsø, Hans og Marie Kirstine Jensen, og det fjerde af 11 børn. Brødrene, heriblandt forfatteren Johannes V. Jensen, studerede i København, men Thit måtte efter konfirmationen blive hjemme for at undervise sine søskende og hjælpe moderen i husholdningen.
Da hun i 1902 begyndte at skrive, mødte hun modstand overalt, ikke mindst fra sin kendte bror. Romanen Familjen Storm (1904) er en nærgående beskrivelse af barndomsmiljøet og det oprindeligt inderlige forhold til broderen, som ændredes til uforsonligt fjendskab og litterær rivalisering.
Thit Jensen tilsluttede sig kun delvis det moderne gennembruds kvindefrigørelsesidéer. Hun ville have uddannelse og arbejde, men også kærlighed og moderskab i et traditionelt ægteskab. Denne konflikt mellem den moderne og den gamle kvinderolle udfoldes lige fra debutromanen To Søstre (1903), over Martyrium (1905), Ørkenvandring (1907) og Højeste Ret (1913) til hovedværket Gerd (1918), efterfulgt af Aphrodite fra Fuur (1925).
Ansvaret for konflikten lagde hun på mændene. Den erotiske Hamster (1919) er et bittert opgør med ægtemanden, maleren Gustav Jéhan Fenger (1887-1958), som efter seks års ægteskab forlod hende i 1918 til fordel for en yngre kvinde.
Fra 1909 blev hun en efterspurgt foredragsholder med frivilligt moderskab som sit hovedemne; i 1917 var hun medstifter af Københavns Husmoderforening og i 1924, sammen med lægen Jonathan Leunbach, af Foreningen for sexuel Oplysning.
I de bindstærke og meget læste historiske romaner Af Blod er du kommet (1928), Jørgen Lykke (1931), Stygge Krumpen (1936) og Kong Valdemar Atterdag og Dronning Helvig (1940-1953) udfoldede hun som et modbillede til modernitetens splittede kvindeliv sin vision om et fortidigt matriarkat på Fur.
Thit Jensen var livet igennem optaget af spiritismen, en interesse, der stammede fra hendes far. Angiveligt byggede hun sine historiske romaner på bl.a. spiritistiske kontakter med de personer, hun portrætterede, og i erindringsbogen Hvorfra? Hvorhen? (1950) redegør hun også for spiritismens betydning for hendes livsopfattelse.