Therese Stamer
Therese Stamer blev uddannet på N. Zahles privatlærerindekursus i 1889 og var herefter huslærerinde i to år. 1891 tog hun tillige en sygeplejeuddannelse i Kiel på Akademische Heilanstalten og virkede i Tyskland for Røde Kors, men måtte efter fem år opgive dette arbejde på grund af sygdom. 1896-97 deltog hun i et kursus for skolekøkkenlærerinder i Kassel. Siden studerede hun videre på egen hånd og foretog studierejser til Norge, Sverige, Belgien og Tyskland. Therese Stamer fik således tidligt en usædvanlig bred uddannelse og europæisk dannelse, der senere kom hende til gode. I 1897 blev hun knyttet til forsøgsundervisning i huslig økonomi på fortsættelsesskolen i Københavns kommune. Da kurset året efter blev permanent, blev hun udnævnt til leder heraf. Hun virkede som sådan 1898-1909 og opnåede ualmindelig stor tilslutning til undervisningen.
Therese Stamer mente, at unge arbejderpiger både af økonomiske og sundhedsmæssige årsager burde lære husholdning og arbejdede energisk med dette mål for øje. Et andet projekt var et kursus til uddannelse af skolekøkkenlærerinder, og i 1898 indsendte hun sammen med Eline Hansen og Marie Jespersen et andragende til Undervisningsministeriet om oprettelse af et sådant kursus.
Therese Stamer underviste i sygepleje og barnepleje på de to første kurser i disse områder, der blev oprettet ved Danmarks Lærerhøjskole (DLH) 1899-1901 som discipliner under det nye skolekøkkenfag. Hun var således med i inderkedsen af lærerinder bestående af Eline Hansen, Karen Blicher og Sofie Rasmussen, der udarbejdede skolekøkkenets faglige og metodiske grundlag. Som et vigtigt bidrag hertil udgav hun allerede i 1900 sin fremragende, klare og lettilgængelige Lærebog for Skolekøkkener, der var det første større danske forsøg på en systematisk gennemgang af hele husholdningsområdet til brug for skolekøkkenundervisning. Personlig renlighed, barnepleje og sygepleje blev behandlet sammen med ernæring, levnedsmidler og madlavningsteknikker. Bogen vandt stor udbredelse såvel i folkeskoler som på fortsættelseskurser og husholdningsskoler og udkom i 10. oplag 1932. Med denne og sit øvrige arbejde gjorde Therese Stamer sygeplejen til en del af den tidlige husholdningsundervisning.
Therese Stamer blev enke i 1911 efter kun otte års ægteskab med den betydeligt ældre sproglærer C.A. Michelsen. De var begge meget pædagogisk interesserede og nåede i et par år at bo på egen skole, da Therese Stamer i 1909 oprettede en husholdningsskole i den smukt beliggende ejendom Bakkely i Gentofte. Arbejderpigerne blev her skiftet ud med elever fra mere velstillede hjem. Også som skoleleder kom hendes store faglige dygtighed, sprogkundskaber og sans for administration til sin ret. Hendes glimrende pædagogiske evner og hendes personligt sikre og ladylike fremtræden gav stedet positiv omtale. Skolen måtte dog nedlægges i 1917 i de vanskelige år under Første Verdenskrig og Therese Stamer, der nu igen blev selvforsørgende, måtte med et svageligt helbred klare sig igennem på andre måder.
I 1918 arbejdede Therese Stamer i Horserødlejren for Dansk Røde Kors (DRK) og virkede som “husmoder” for internerede russiske officerer. Da Dansk Kvindesamfund og DRK i 1922 sammen arrangerede kurser i barnepleje, underviste hun her. I sine senere år kombinerede hun sin viden fra sygepleje og husholdning med en interesse for vegetarkost og reformernæring. Hun indrettede i en periode et diæthjem i sit hus, ligesom hun studerede diætkost ved sanatorier i Schweiz og Tyskland i 1929 og skrev om disse emner i et par pjecer med titlerne Kort Anvisning paa Anvendelsen af raa Frugt, Urter og Grønsager til Reformernæring, 1929,og Den ny Vegetarisme, 1935. I 1939 trak hun sig tilbage efter selvstændigt at have udviklet grundlaget for en integration af to vigtige kvindearbejdsområder, sygeplejen og husgerningen i det nye skolekøkkenfag, ligesom hun personligt havde afprøvet de traditionelle kvindebeskæftigelser som sygeplejerske, lærerinde og husmoder på nye måder.
KVINFO erhvervede de digitale ikke-kommercielle rettigheder til Dansk Kvindebiografisk Leksikon i 2001 og stillede værket til rådighed for offentligheden i en gratis online-udgave, hvor læserne fik mulighed for at søge på kryds og tværs i leksikonet.
Siden oktober 2022 har den digitale udgave været videreført på lex.dk, hvor man ved søgning tillige får resultater fra de øvrige værker på platformen. På lex.dk er mange af biografierne også blevet forsynet med fotos og illustrationer.