dataetik
Dataetik er ansvarlig brug af persondata (information, der kan henføres til en bestemt person). Det er mere end at overholde lovgivningen. Begrebet opstod i 2016 og indeholder en række principper såsom mennesket i centrum.
Ifølge foreningen DataEthics.eu, som introducerede begrebet i Danmark i 2016, er dataetik det “rigtige” at gøre i forhold til mennesker og samfund. Alle processer med persondata bør være designet som bæredygtige løsninger – dvs. først og fremmest til gavn for mennesker. Dataetik handler om at opfylde de principper og værdier, som menneskerettighederne, persondatalovgivningen og anden relevant lovgivning bygger på. Det handler om ægte gennemsigtighed i datahåndteringen, og om at udvikle tjenester baseret på principper om privacy-by-design. Populært sagt handler det om at behandle andres personlige oplysninger, som man selv ønsker ens egne – eller ens børns data – skal behandles.
Dataetik er skridtet videre end efterlevelse af lovgivningen – og nogle gange kommer det før lovgivning. Man kan altså ikke være dataetisk, hvis man fx ikke overholder den europæiske datalovgivning, GDPR – General Data Protection Regulation.
Der er en række principper, der gælder når man taler dataetik, som DataEthics.eu (som forfatteren er medstifter af) har defineret således:
Ovenstående principper går igennem de fleste andre definitioner af dataetik, afhængig af hvem der er afsender.
Dataetisk Råd opererer med i alt 10 principper:
OECD, EU og flere danske institutioner, fx D-mærket, Erhvervsstyrelsen og Dansk Design Center, har udviklet dataetiske principper, som alle ligger tæt på ovenstående principper.
Dataetik som begreb opstod i begyndelsen af 2016, da forfatteren til denne artikel sammen med ph.d. i dataetik Gry Hasselbalch udgav bogen Dataetik – den nye konkurrencefordel og samtidig stiftede den europæiske tænkehandletank DataEthics.eu. Hasselbalch blev en del af regeringens ekspertgruppe om dataetik, der bl.a. foreslog en mærkningsordning for dataetik (D-mærket, der blev etableret i 2021), et råd omkring dataetik (Dataetisk Råd, som holdt sit første møde i august 2019), og at virksomheder skal beskrive deres dataetik i årsrapporter. Således har de største virksomheder siden 2021 afrapporteret om deres indsats i forhold til dataetik i årsrapporterne.
Dataetik kan misbruges, og det sker, når man ser det som et alternativ til lovgivningen og ser det som selv-regulering. 'Ethics washing' bliver det kaldt, når fx nogle store techvirksomheder har hævdet, at de arbejder med dataetik, og at etikken er vigtigere end lovgivningen, samtidig med at de selv end ikke efterlever lovgivningen.
Dataetiske eksempler: