roulette
Roulette, Europas populæreste og et af verdens mest udbredte kasinospil. Selve rouletten er et letløbende spillehjul med numrene 1 til 36 foruden et eller to nuller. Hertil hører et spillebord, hvor spillerne med en lang række forskellige væddemål kan satse på udfaldet af næste spil. Spillet afgøres af en lille kugle, som løber modsat det roterende hjul. Spillet styres af en eller flere croupierer, som, når kuglen er ved at tabe fart, annoncerer, at der ikke mere kan satses: "Rien ne va plus".
I forhold til mange andre spil giver rouletten matematisk set kun kasinoet en ret beskeden fordel. Ser man bort fra nullet, udbetales de korrekte odds til spillerne; sandsynligheden for, at et nummer kommer ud, er 1/36, og gevinsten er netop 35 gange indsatsen (plus indsatsen selv). Hvis nul kommer ud, varierer reglerne; i de fleste europæiske kasinoer (fransk roulette) bliver indsatserne på "de lige chancer", dvs. rød-sort, lige-ulige og høj-lav, liggende efter et nul, og bliver næste spil gunstigt for dem, får de indsatsen tilbage. Med disse regler er kasinoets fordel 1,35%; dvs. at 98,65% af indsatserne tilbagebetales som præmier. Amerikanske rouletter har to nuller og dermed større fordel til kasinoet.
ét nummer
35 x indsatsen
to numre ved siden af hinanden
17 x indsatsen
tre numre på tværs
11 x indsatsen
4 numre i kvadrat
8 x indsats
Fire første numre (0,1,2,3)
8 x indsats
Seks numre på tværs
5 x indsats
12 numre i første (1-12), midterste (13-24) eller sidste dusin (25-36)
2 x indsats
Premier 12
Moyenne 12
Derniere 12
12 numre i en kolonne
2 x indsats
Rød eller sort
1 x indsats
Lige eller ulige
1 x indsats
Lav (1-18) eller høj (19-36)
1 x indsats
I amerikansk roulette spiller man med særlige roulette-jetoner, som købes ved selve roulettebordet. Værdien af disse jetoner aftales ved spillets start, og man må ikke forlade bordet uden at veksle jetonerne. Hver spiller har sin egen farve jetoner. I fransk roulette spilles med jetoner, der er markeret med et specifikt beløb. Disse jetoner kan typisk bruges i hele kasinoet.
Roulettespil er rendyrket hasard; matematisk set er ingen spilleplan bedre end en anden, og spillerne kan på ingen måde påvirke spillet. Mange har forsøgt at udarbejde vindende spillesystemer, men de findes ikke. Nærmest kommer måske martingale-systemet, hvor det kun er kasinoets øvre grænse for indskud eller spillerens ikke-uendelige formue, der bevirker, at systemet ikke fungerer i praksis.
Forbundet med en lang række filmscener med divaer og gentlemen omkring rouletten er der fortsat en vis glamourøs aura omkring netop denne form for gambling, og i forhold til de fleste andre spil har rouletten den fordel, at spillet ikke fordrer nogen som helst indsigt og faktisk giver spilleren bedre chancer for gevinst end andre organiserede spil.
Der er megen sikkerhed i forbindelse med et kasino, bl.a. registreres alle vindernumrene løbende, og ligeledes filmes både hjulet og bordet. Løbende analyseres vindernumrene for hyppighed og sammenfald. Dette sker for at finde og rette eventuelle skævheder i roulettehjulet. I 1873 vandt den engelske ingeniør Joseph Jagger i alt 325.000 USD (en uhyrlig sum på det tidspunkt) på Monte Carlo Casino. Over en kort periode udnyttede han netop en skævhed i et af roulettehjulene. Kasinoet prøvede som modtræk at bytte rundt på hjulene og dernæst fjerne de enkelte roulettehjuls kendetegn, og det lykkedes dem i sidste ende at skjule det pågældende roulettehjul så godt, at Jagger måtte opgive sit forehavende. Den mest almindelige svindelmetode i roulette er at lægge jetoner på bordet, efter spillet er slut.