Kemal Kilicdaroglu
Kemal Kilicdaroglu er en tyrkisk embedsmand og socialdemokratisk politiker. Han har været formand for oppositionspartiet Det Republikanske Folkeparti siden 2010. Kemal Kilicdaroglu er præsidentkandidat for en bred koalition af oppositionspartier til præsidentvalget den 14. maj 2023.
Kemal Kilicdaroglu er født i Tunceli. Han stammer fra en slægt med tyrkisk og zaza-kurdisk baggrund, der er alawier. Kilicdaroglu har i mange år været påpasselig med at udtale sig om sin etnicitet eller religiøse overbevisning, hvilket er en af grundprincipperne i det unitære og sekulære Republikanske Folkeparti. Efter en række anklager fra regeringen i forbindelse med Kilicdaroglus religiøsitet og etnicitet offentliggjorde han sit slægtskab med sufien Mahmud Khayrani (død i 1269). Dermed fremhævede han sin slægts dybe rødder og tilstedeværelse i Anatolien som en af de faktorer, der bidrog til islamiseringen af området.
I 1937 tilsluttede Kilicdaroglus slægt sig til Dersim-oprøret mod den unge og nyetablerede republik, som endte i et blodigt opgør. Det Republikanske Folkepartis etpartistyre slog hårdt ned på oprørerne. Mange tusinde kurdere og alawier blev tvangsforflyttet, også Kilicdaroglus familie. Hændelserne har muligvis påvirket og haft en betydning for Kilicdaroglus politiske engagement, for han har ofte fremhævet etniske og religiøse minoriteters rettigheder i Tyrkiet. Han udformet politisk linje i sit parti, der vil fremme demokrati, menneskerettigheder og social retfærdighed samt beskyttelse af minoriteter i landet.
Dele af samfundet anser Kilicdaroglus formandskab for Det Republikanske Folkeparti som paradoksalt i lyset af hans familiemæssige baggrund. Han beskyldes ofte for at underminere og endda svigte sin etnicitet og religiøse baggrund med det formål at opnå politisk magt. Kilicdaroglu er en de politikere i nyere tyrkisk historie, der har oplevet mest omtale og flest fordomme vedrørende sin baggrund.
Kemal Kilicdaroglu har en bachelor i finans og økonomi fra Ankara i 1971. Han har arbejdet i Finansministeriet, og efter en række ansættelser i administrationen blev han direktør for forskellige socialforsikringsinstitutter i 1990'erne. I 1999 blev han pensioneret, hvorefter han i en kort periode underviste på Hacettepe Universitet i Ankara. I samme periode blev han bestyrelsesmedlem for Tyrkiets Erhvervsbank.
I 2002 stillede Kilicdaroglu op for Det Republikanske Folkeparti fra Istanbul og blev valgt ind i parlamentet. Efter få år kom han ind i partiets hovedbestyrelse. Han stillede op som borgmesterkandidat for Istanbul i 2009, men tabte valget med 37 % af stemmerne.
I 2010 fratrådte Deniz Baykal (1938-2023) formandsposten i Det Republikanske Folkeparti, hvorefter Kemal Kilicdaroglu blev valgt til posten. Samme år førte han kampagne mod regeringspartiets forslag om folkeafstemning om forfatningsmæssige ændringer. Kampagnen endte ikke som håbet for oppositionen, da regeringen fik et flertal på 57,9 % af stemmerne.
Herefter fulgt en række valgnederlag ind til 2019. Det Republikanske Folkeparti med Kemal Kilicdaroglu i spidsen fik fremgang for første gang til lokalvalget, hvor det fik flertal i de vigtige byer Istanbul og Ankara. Dermed skete et skift i det politiske landskab, hvor regeringsmagten i næsten 20 år havde domineret ved alle valg.
I forbindelse med dobbeltjordskælvet i Tyrkiet den 6. februar 2023 er mulighederne for at udskyde valget den 14. maj 2023 blevet diskuteret. Kemal Kilicdaroglu har dog understreget, at det af forfatningsmæssige årsager ikke kan lade sig gøre, og at det vil opfattes som et civilt kup, hvis det bliver udfordret.
Kemal Kilicdaroglu og Det Republikanske Folkeparti har i 2023 dannet en koalition med fem andre oppositionspartier kaldet altılı masa, hvilket kan oversættes til ”seksmandsbordet”. De fører en fælles kampagne til valget ved at pege på den samme præsidentkandidat.
Kemal Kilicdaroglu har flere gange udtrykt sin villighed til at stille op mod Erdogan om præsidentembedet, hvis "seksmandsbordet" bliver enige om at pege på ham som kandidat. Han havde ikke den fulde opbakning blandt vælgerne i starten, og især de unge ønskede ikke Kemal Kilicdaroglus kandidatur.
Til koalitionens møde den 3. marts 2023, hvor præsidentkandidaten skulle afgøres, støttede fem ud af de seks partiledere Kilicdaroglus kandidatur. Meral Aksener der var uenig med de øvrige partiledere, forlod koalitionen. Hun tilsluttede sig dog igen efter tre dage, men under den forudsætning, at Mansur Yavas (f. 1955) og Ekrem Imamoglu skulle være Kilicdaroglus vicepræsidenter, hvis han bliver valgt som præsident i maj 2023. Imamoglu og Yavas er populære skikkelser blandt vælgerne. Derfor har deres kandidatur som vicepræsidenter skabt glæde blandt partiets vælgerbase og øget støtten til Kilicdaroglu.
Ifølge de fleste meningsmålinger stod Kemal Kilicdaroglu til at vinde valget i første runde, men han måtte nøjes med knap 45 % af stemmerne. Kilicdaroglu fik flest stemmer i de tre største byer, Istanbul, Ankara og Izmir, langs hele vest- og sydkysten og i de østligste provinser med overvejende kurdiske borgere.
Ingen af de tre præsidentkandidater formåede at komme over 50 % i første runde. Derfor skulle præsidentvalget afgøres den 28. maj 2023 i en anden runde mellem Recep Tayyip Erdogan og Kilicdaroglu.
Få dage efter valgets første runde fik Kilicdaroglu afholdt et møde med den tredje præsentkandidat Sinan Ogan, hvor mødet havde til formål at indgå et samarbejde og dermed få Ogans støtte. Efter mødet nåede parterne ikke til enighed, hvorefter Ogan offentliggjorde sin støtte til Erdogan. Få dage op til valgets anden runde fik Kilicdaroglu afholdt en pressemeddelelse med Ümit Özdag (f. 1961), som er partileder for det nationalistiske og indvandringskritiske Sejrspartiet, der i første runde havde støttet Ogan. I pressemeddelelsen offentliggjorde Özdag sin støtte til Kilicdaroglu. Partnernes skriftlige aftale blev offentliggjort dagen efter, som bestod af syv nationalistiske krav, som Kilicdaroglu skulle indfri, hvis han blev valgt som præsident.
Den 28. maj 2023 blev præsidentvalgets anden runde afholdt, hvor Kemal Kilicdarogu tabte valget med knap 48 % af stemmerne.