monoklonalt antistof
Monoklonalt antistof, antistof, der kan fremstilles kunstigt i et hybridom, som er dannet ved sammensmeltning (fusion) af en enkelt B-lymfocyt med en myelomcelle, der er en særlig type kræftcelle. Hybridomet kan opformeres til det ønskede antal celler med samme arveanlæg, en klon.
Teknikken blev udviklet 1974-76 af G. Köhler og C. Milstein; det indbragte dem nobelprisen, som de delte med N. Jerne i 1984. Dette teknologiske gennembrud inden for immunologi skabte mulighed for at fremstille helt rene og specifikke antistoffer, der muliggør avanceret immunologisk diagnostik (se histokemi) og behandling.
Man har siden kunnet fremstille monoklonale antistoffer i stor målestok ved gensplejsning af antistofgener (se bioteknologi). Se også antistoffer og immunologi (immunologiske teknikker).