anvendt etik
Anvendt etik beskæftiger sig med de etiske regler, der er knyttet til konkrete situationer eller fagområder. Den anvendte etik søger at afdække, hvordan individet bør handle i en konkret etisk situation. Kan det fx forsvares at fremskynde døden hos et døende menneske – og hvordan afgøres dette?
Således bygger den anvendte etik på systematisk anvendelse af normative etiske teorier (såsom utilitarisme og variationer af deontologi) samt filosofiske metoder. Herudfra søger den at svare på praktiske spørgsmål vedrørende, hvordan vi bør handle i forskellige situationer.
Etiske granskninger inden for en lang række områder anses almindeligvis for at falde ind under fanen anvendt etik. Nedenfor følger en ikke-udtømmende oversigt over områder inden for den anvendte etik. Det er værd at bemærke, at grænserne mellem etik og anvendt etik ofte er flydende.
Bioetik er den del af den anvendte etik, som beskæftiger sig med etiske spørgsmål, der relaterer sig til biologi og biologiske systemer. Medicinsk etik, neuroetik og økologisk etik/miljøetik anses ofte som underkategorier af bioetikken.
I medicinsk etik konfronteres etiske spørgsmål relateret til klinisk praksis og forskning. Neuroetikken beskæftiger sig primært med etiske dilemmaer, der opstår på baggrund den øgede indsigt, som neurovidenskaberne generer vedrørende den menneskelige hjerne. Og den økologiske etik beskæftiger sig med, hvordan vi mennesker bør handle overfor andre dyr og miljøet.
Straffeetik er studiet af de etiske forhold omkring statslige straffesystemer. Inden for straffeetikken er man særligt optaget af spørgsmål såsom hvorvidt, og i så fald hvordan, man etisk set kan begrunde, at personer bør straffes. Andre centrale overvejelser relaterer sig til, hvordan man bør straffe og i hvilket omfang.
Digital etik er et meget nyt felt inden for den anvendte etik; den beskæftiger sig med praktiske spørgsmål af etisk karakter, der rejser sig i forbindelse med brugen af digitale teknologier. Det inkluderer blandt andet de etiske aspekter af at benytte kunstig intelligens i forskellige sammenhænge, samt hvordan vi bør forholde os til, at vores digitale data indsamles og sælges af diverse aktører.
Forskningsetikken som felt under den anvendte etik består af diskussioner og vurderinger af, hvilke normer der bør være gældende for videnskabelig forskning og videnskabspersoner. Relevante spørgsmål er fx, hvorvidt personer, der indgår i videnskabelige forsøg, bør kompenseres for deres tid. Et andet relevant spørgsmål relaterer sig til, hvad der er etisk forsvarlig publikationspraksis.
Virksomhedsetik er centreret omkring spørgsmål, om hvordan virksomheder etisk set bør opføre sig, og hvordan de bør reguleres af staten – hvis de bør. Eksempler på centrale spørgsmål er spørgsmålet om, hvorvidt, og i så fald i hvilken udstrækning, virksomheder har et socialt ansvar over for det samfund, de er placeret i, samt hvad dette ansvar i så fald mere præcist består i.