La metrpoli de Barcelona adopta la resilincia per afrontar el seu futur més enll d'aquest mandat
Publicat 22/2/2019 10:12:44CET
Aquesta nova metodologia s'explicar en un total de 25 publicacions de la collecció DREAM
L'rea Metropolitana de Barcelona (AMB) ha adoptat el concepte de resilincia per abordar les polítiques de futur que donin resposta a les necessitats dels ciutadans a llarg termini, més enll dels períodes establerts pels mandats, amb l'objectiu de fer un "salt d'escala" en les polítiques públiques de futur i acostar-se al model de les metrpolis europees.
El director de l'rea de Planificació Estratgica AMB, Francesc Magriny, ha recordat que, tradicionalment, l'organisme dissenya un pla d'actuació per mandat, per que, arran d'una reflexió estratgica, s'ha dissenyat un document marc que rep el nom de DREAM, un acrnim per a Diagnstic, Reflexió, Estratgia i Accions Metropolitanes, que s'encarregar de canalitzar els serveis perqu passin del "dia a dia a una mirada a llarg termini".
"És important establir els riscos als quals ens enfrontem, reflexionar sobre el sistema metropolit, i establir una planificació estratgica resilient, entesa com una capacitat per no perdre la identitat en poca de canvis i riscos que poden afectar l'entorn metropolit", una nova metodologia que s'explicar en un total de 25 estudis.
Aquesta collecció de treballs es comenar a presentar en les properes setmanes i continuar creixent en el proper mandat, i en cadascun es recolliran diferents riscos identificats en l'mbit social, econmic, de la salut, els relacionats amb la lluita contra el canvi climtic i per la prdua de biodiversitat, i els vinculats a la falta de govern i planificació territorial estratgica, entre d'altres.
Magriny ha detallat que el primer volum ser el que explicar el DREAM, que plantejar l'esquema general de la nova metodologia, i el seguiran la resta d'estudis centrats en l'economia circular, la gestió de residus, l'agricultura, la transició energtica, l'habitatge i els drets socials.
BARRIS METROPOLITANS
En aquest mandat, la mateixa rea de Planificació Estratgica, a partir del treball encarregat a l'Institut d'Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona (IERMB), també ha definit un total de 249 barris metropolitans --els 73 de Barcelona i 176 barris metropolitans més dels altres 35 municipis--, en els quals ha avaluat indicadors com el desenvolupament econmic, la cohesió social, la igualtat de gnere, la sostenibilitat mediambiental, i la qualitat de vida.
Així mateix, Magriny ha destacat que, en el marc anterior, s'ha treballat de manera més intensa i en collaboració amb diferents rees de l'AMB en les estratgies d'economia circular, agricultura metropolitana, transició energtica i transició a la mobilitat sostenible: "Es tracta d'assumptes estratgics en els quals l'AMB vol treballar especialment", ha dit.
Entre les estratgies més destacades, es troben programes de simbiosis industrials, que inclouen serveis amb experts d'economia circular, bones prctiques empresarials i projectes territorials; la promoció de la transició agroecológica a Collserola; la creació d'una Taula de Transició energtica, així com estudis de mobilitat relacionats amb temes d'igualtat d'oportunitat, de gnere, d'accessibilitat i de nivell de pobresa, entre d'altres.
CONFLICTES SOCIOECOLGICS
Dins de la mateix rea, l'AMB també ha creat aquest mandat quatre taules de debat sobre conflictes socioecolgics de la metrpoli sobre els espais rururbans, l'urbanisme antrpic, la protecció dels espais de valor ecolgic i la gestió pública dels cicles metablics, en uns espais que compten amb la participació del teixit social i oberts a la reflexió i l'obertura.
També han incrementat els encrrecs del Contracte Programa IERMB-AMB per a l'elaboració d'estudis, instruments al servei de diferents rees, i que ha passat d'un contracte inicial d'1,02 milions d'euros el 2015 a un total d'1,45 milions el 2019, a més de renovar el Pla Estratgic Metropolit (PEMB) cap a un nou Pla Estratgic per al 2030, amb l'objectiu d'obrir un procés de "reflexió compartida" que integri propostes d'entitats públiques i privades, i entre les quals destaca la Carta Alimentria --l'adaptació territorial a la Barcelona metropolitana del Pacte de Polítiques Alimentries Urbanes de Mil--.