Editorial – Pàgina 13 de 14 – IDEES
Paradiplomàcia i creació de xarxes regionals
​El politòleg i escriptor Michael Keating analitza com en els últims anys hi ha hagut una explosió de l’activitat internacional per part de les regions i les nacions sense Estat arreu del món, especialment a Europa. L’any 2002, hi havia més de dues-centes ‘ambaixades’ regionals a Brussel·les, que feien i fan un paper de lobby sobre la Comissió Europea, connectades les unes amb les altres i implicades en l’emergent política europea de les comunitats. En aquest sentit, Catalunya també ha cercat de menar una gran part de la seva paradiplomàcia a través d’organismes publicoprivats, amb objectius concrets en afers de…
Violència, dret i justícia en una era global
En aquest article, David Held sosté que la història de la globalització no és només econòmica: també és la història de l’aspiració a un dret i a una justícia internacionals, i al fet que l’activitat humana sigui enfortida amb la llei, els drets i les responsabilitats. És per això que qualsevol resposta justificable a l’11 de setembre ha de ser consistent amb els principis de llibertat, democràcia i justícia, així com amb les aspiracions a la seguretat, el dret i l’administració imparcial de justícia d’una societat internacional. Aquest article forma part del número 12 de la revista IDEES, “Idees per…
Identitat comunitària i ciutadania mundial
La filòsofa Janna Thompson considera que el comunitarisme no s’hauria de tractar com un enemic filosòfic del cosmopolitisme per tal de rebatre’l i descartar-lo tot seguit. Segons la visió de l’autora, els comunitaristes posen de manifest les febleses de la postura liberal, febleses que són especialment evidents quan les idees liberals del benestar i la democràcia esdevenen objectius cosmopolites. Els comunitaristes, doncs, fan la pregunta crucial de què fa possible que hi hagi una societat política, una pregunta que els defensors de la democràcia transnacional no poden ignorar. Aquest article forma part del número 11 de la revista IDEES, “L’alternativa…
¿Europa hauria de ser belga?
Philippe Van Parijs apunta en aquest article que Bèlgica té plantejats dos reptes fonamentals: d’una banda, si vol seguir sent un país democràtic viable, el poble belga ha de disposar d’un espai comú per al debat i la presa de decisions (repte de Mill); d’altra banda, els estats, en anar-se transformant en empreses, veuran restringida la seva capacitat per reduir les desigualtats en la renda causades pel funcionament del mercat (repte d’Strange). Segons l’autor, la Unió Europea –que ha d’afrontar, a nivell interestatal, reptes molt similars– pot treure més d’una lliçó de l’experiència belga. Aquest article forma part del número…
La democracia com a valor universal
El premi Nobel d’economia Amartya Sen apunta que entre la gran varietat de successos que s’han produït al segle XX, en darrera instància no li resultaria gens difícil d’escollir-ne un com l’esdeveniment preeminent d’aquest període: el creixement de la democràcia. Amb això no vol negar que altres esdeveniments també han resultat importants, però considera que en un futur llunyà, quan la gent miri enrere per determinar​ ​què va succeir en aquest segle, li serà difícil no concedir la primacia a l’emergència de la democràcia com la forma de govern més acceptable per damunt de qualsevol altra. Aquest article forma part…
Desfer els turbants a l’Iran
En aquest article, Alfred Bosch analitza el futur polític de l’Iran i apunta que serà una qüestió que continuarà apareixent en seqüències de corrent altern, ja que allò antic no acaba de morir però la nova criatura no es decideix a néixer. Segons Bosch, l’empenta de la revolució islàmica va ser massa profunda i enèrgica com per preveure un ensorrament sobtat. Les forces que van sostenir-la encara hi són, potser en evolució o afeblides, però sense desaparèixer de l’escenari. Mentrestant, els elements de canvi han avançat prou per imaginar que, sense ruptures dramàtiques, els processos d’obertura aniran afermant-se. Aquest article…
Al final de la primavera de 1999, Kymlicka va fer una breu estada a Barcelona, convidat pels Estudis d’Humanitats i Filologia de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC), la Fundació Jaume Bofill i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya. El 31 de maig, Kymlicka va ser el protagonista d’una sessió de treball amb una vintena d’especialistes de Catalunya i l’endemà va presentar l’edició catalana del seu llibre Multicultural citizenship (Ciutadania multicultural, coeditat per Proa i la UOC) al Centre d’Art Santa Mònica. Àngel Castiñeira, director del Centre d’Estudis de Temes Contemporanis, i Marc Dueñas, editor de la…