LA PINTURA DEL SEGLE XIX (ESTILS) by Antonio Núñez 24966 views
RODIN: EL PENSADOR by Antonio Núñez 32288 views
Cézanne: Els jugadors de cartes by Carme Aranda- Mòn... 35062 views
Monet: Sol ixent. Impressió by Carme Aranda- Mòn... 28213 views
Manet: El dinar campestre by Carme Aranda- Mòn... 38542 views
NOVA VERSIÓ ACTUALITZADA PAU 2019. Per descarregar-la en format PowerPoint accediu a: www.hdartantonio.blogspot.com on trobareu l'enllaç. (Actualment SlidEshare NO permet, actualitzar les presentacions,
Anàlisi i comentari de l’escultura “Els primers freds” d’en Miquel Blay, seguint l’esquema proposat per l’anàlisi de una obra escultòrica PAU 2019.
SaraQuilez
Marta Bort Rambla , Teacher at Departament d'Ensenyament - Generalitat de Catalunya at Departament d'Ensenyament - Generalitat de Catalunya
2. ELS PRIMERS FREDS ELS PRIMERS FREDS (MIQUEL BLAY 1892) El nostre anàlisi s’estructura: 1.- FITXA TÈCNICA (CATALOGACIÓ) 2.-CONTEXT HISTORICO i ARTÍSTIC: ÈPOCA, AUTOR I ESTIL 3.- L’ANÀLISI FORMAL 4.- ANÀLISI CONCEPTUAL: TEMA, SIGNIFICAT I FUNCIÓ 5.- ALTRES CONSIDERACIONS: MODELS I INFLUÈNCIES PRIMERA APROXIMACIÓ
3. 1.- FITXA TÈCNICA (CATALOGACIÓ) 1.- FITXA TÈCNICA (CATALOGACIÓ) - Nom de l’obra - Autor - Estil - Cronologia - Material i tècnica - Forma i Tipologia Els primers freds Miquel Blay Realista /Simbolista / Modernista Finals del segle XIX (1892) Marbre / Talla - Cromatisme Textura - Dimensions 1,36 X 0,98 m. - Localització Escultura exempta / grup i sedent Sense policromar. Textura variada Museu Nacional d’Art de Catalunya (MNAC) (BARCELONA)
4. 2. CONTEXT HISTORIC I ARTÍSTIC 2.- CONTEXT HISTORIC i ARTÍSTIC: ÈPOCA, AUTOR I ESTIL EPOCA (Catalunya a FINALS S. XIX) També és un moment en que la producció artística catalana aconsegueix deixar de ser un reflex del que s’estava fent artísticament a Europa. La producció escultòrica de Miquel Blay es produeix coincidint amb període de fort desenvolupament del catalanisme com a projecte polític: Aprovació de les bases de Manresa, creació de la Mancomunitat... Al 1898 la pèrdua de les darreres colònies , va fer augmentar la desconfiança envers el sistema polític espanyol i, el prestigi del catalanisme com a alternativa. La burgesia industrial catalana, també comença a adonar-se dels efectes positius i modernitzadors que podia tenir un poder autònom per Catalunya. Per esdevenir progressivament un art creador, amb noms com Gaudí o el jove Picasso, o el mateix Blay, un escultor que es mou entre la tradició i la introducció dels nous moviments d’avantguarda.
5. 2. CONTEXT HISTORICO I ARTÍSTIC AUTOR Neix al final del regnat d’Isabel II. La seva vida transcorre durant el Sexenni Revolucionari, la Restauració, la Dictadura, la II República i mor l’any de l’esclat de la guerra civil. Feu l’aprenentatge a l’Escola de Dibuix i Pintura d’Olot. Després, a Itàlia i França, rep una sòlida formació artística.. Miquel Blay (1866-1936) Blay desenvolupà un estil molt personal, Els primers freds és una obra primerenca de Blay, on hi ha influències dels seu mestre, H. Chapu i de Hugues (Edip a Colonna) Blay evolucionarà del realisme al simbolisme i el modernisme, destacant dins d’aquest, el grup al·legòric del Palau de la Música “La cançó popular” on introduí tots els elements del modernisme. El 1892 va rebre la primera medalla de l'Exposició Nacional de Belles Arts de Madrid, per l’obra Els primers freds. El 1900 és primera medalla en l’Exposició Universal de París. Roman a París fins el 1906, instal·lant-se posteriorment a Madrid quan ja era un artista reconegut.
6. ESTIL REALISME - MODERNISME - SIMBOLISME 2. CONTEXT HISTORICO I ARTÍSTIC Els primers freds és una obra que es mou entre: - El realisme: Tractament de la figura de l’ancià - El modernisme: Formes ondulades i arrodonides de la nena - El simbolisme el qual es posa de manifest en les actituds i els estats d'ànim que ens mostren els personatges (L’actitud pensarosa de l’ancià i esllanguida de la nena) En aquesta obra primerenca d’en Blay també podem apreciar la influència de Rodin, (el gran renovador del llenguatge escultòric de l’època ) La influència de Rodin es posa de manifest en aspectes com el dibuix del cap del vell, el detallisme anatòmic, la delicadesa i formes arrodonides de la nena o la inclusió d’un element anecdòtic com el banc.
7. 3.- L’ANÀLISI FORMAL 3.- L’ANÀLISI FORMAL A) DESCRIPCIÓ: Tractament dels motius (naturalisme, realisme...) B) LA COMPOSICIÓ: estructura compositiva, simetria, proporcionalitat punts de vista, volums, tractament de les formes (rectes, anguloses) C) SUPERFÍCIES: Textura i cromatisme (polida, rugosa, ..) la llum (llisca, es reflecteix, provoca efectes de clarobscur...) D) EL RITME: dinamisme, repòs, estatisme... E) EL TEMPS: Anecdòtic , voluntat d’eternitat...
8. “Els primers freds” és una escultura exempta que presenta dues figures sedents, completament nues d’un vell i una nena. 3.- L’ANÀLISI FORMAL A) DESCRIPCIÓ Asseguts en un banc, el vell en posició frontal, les mans entrecreuades i amb la mirada absent, lleugerament perduda. La nena té el cap reclinat al pit del vell, amb els ulls tancats, amb un aire somiador. Destacar la joventut del cos de la nena que contrasta amb el cos arrugat del vell. Aquest té les cames separades i ben plantades a terra, en canvi, la nena les té encongides. Tractament dels motius Destaca el naturalisme en el tractament de les formes i la minuciositat amb la que són treballades.
9. 3.- L’ANÀLISI FORMAL Una minuciositat especialment visible en la figura de l'ancià que presenta un alt grau de realisme: especialment en la textura de la pell, la morbidesa (flàccides) i els plecs de la carn. També cal destacar el naturalisme amb que l’artista aconsegueix representar la sensació de fred en el rostre del vell, esculpint amb tot detall la constricció muscular en el gest facial i també en la tensió muscular del coll . El tractament de les formes , en canvi es diferent en el cas de la nena, on per tal de remarcar la tendresa del personatge s'utilitzen formes arrodonides i un tractament del rostre amb la tècnica del sfumato o non finito
10. 3.- L’ANÀLISI FORMAL B) LA COMPOSICIÓ “Els primers freds” presenta una composició tancada. El grup sembla tancar-se sobre si mateix: El vell no abraça la nena, però les seves amples espatlles semblen rodejar-la. En la composició s’alternen les línies rectes de la figura gairebé simètrica de l’ancià, (excepte una lleu inclinació del cap) que contrasta amb les línies corbes que domina la composició de la nena. Aquest tractament amb línies corbes del cos de la nena permet a l’escultor representar l’actitud de moviment d’aquesta cap el personatge central que és manté estàtic amb el dos peus sòlidament fitxats al terra. Aquesta sensació d’acostament de la nena cap l'ancià es veu reforçada per la diagonal que forma el seu cos i les cames.
11. 3.- L’ANÀLISI FORMAL Al ser una escultura exempta permet múltiples angles de visió, tot que podríem dir que presenta un punt de vista òptim que és el frontal. Els volums estan tractats amb un gran naturalisme i realisme en el que contrasten les formes anguloses del vell que marquen les espatlles, els braços, les cuixes , les cames i els peus amb les formes arrodonides de la nena que aconsegueixen ressaltar les formes suaus de la seva anatomia.
12. 3.- L’ANÀLISI FORMAL B) SUPERFÍCIES ( TEXTURA I LLUM ) En l’escultura sense policromar podem diferenciar dos tipus de textures: El de les figures, que presenten un acabat molt polit, i el qual contrasta fortament amb la textura rugosa del banc. La llum , tot i que les dues figures presenten un acabat molt polit, incideix de manera diferent en cada una d’elles degut al diferent tractament amb el que han estat realitzades, la qual cosa és especialment visible en els rostres: Les arrugues presents en el rostre de l’ancià fan que la llum reforci la duresa d’aquest. En canvi, la utilització de la tècnica de l’sfumatto o ¨non finito¨en el rostre de la nena, fa que la llum llisqui amb suavitat realçant les seves formes arrodonides i remarcant la tendresa del personatge.
13. 3.- L’ANÀLISI FORMAL També la posició de braços i cames creen efectes de llum i ombra (clarobscurs). Podem concloure doncs, que en conjunt les diferències de textura ( figures – banc ), el diferent tractament donat a les formes en les figures, (anguloses en l’ancià, arrodonides en la noia). Creant tot això en conjunt uns jocs lumínics que contribueixen a donar de manera evident una major expressivitat, dinamisme i vitalitat a l’escultura. Així com la posició d’alguns dels elements representats ( cames, braços...) provoquen que la llum incideixi de manera diferent en cada una d’elles.
14. 3.- L’ANÀLISI FORMAL B) EL RITME L’obra en conjunt presenta una cert estatisme marcat pel fet de que les figures estan en repòs i en posició sedent A aquesta sensació d’estatisme contribueix especialment la figura de l’ancià que presenta els dos peus sòlidament arrelats a l terra. La sensació general d’estatisme, sols es veu trencat pel gest d’acostament que fa la nena cap l’ancià. Un gest que es veu intensificat per l'ús de línies corbes en la seva realització; i molt especialment per les diagonals que formen el seu cos i les cames. respecte a la figura central del vell.
15. 3.- L’ANÀLISI FORMAL B) EL TEMPS Voluntat d’eternitat. L’obra té una emotivitat que va més enllà del moment anecdòtic i es converteix en universal. Aquesta escultura transcendeix la representació d’un moment anecdòtic de tendresa commovedora i es converteix en una representació idealitzada de la vulnerabilitat i del sofriment de l’ésser humà´.
16. 4.- INTERPRETACIÓ 4.- INTERPRETACIÓ TEMÀTICA O ICONOGRAFIA L’obra acusa la influència de l’obra “Edip a Colonna” de l’escultor francès D.J. Hugues. Tema anecdòtic i costumista, presenta un vell i una nena arraulits de fred i de misèria. Les dues obres es componen de dos personatges, un vell i una nena asseguts en un banc, i en la qual la noia també busca la protecció del vell. El verisme de la sensació de fred que pateixen els protagonistes, es veu accentuat per la blancor extrema del marbre, que sembla un bloc de gel.
17. SIGNIFICAT Els primers freds supera la simple consideració d’escultura anecdòtica per reflectir una metàfora de la vulnerabilitat de l’ésser humà en les dues etapes crucials de la seva existència: la infantesa i la vellesa., 4.- INTERPRETACIÓ La finalitat pretesa per l’artista català va ser la d’invitar l’espectador a reflexionar sobre el pas del temps , les dificultats i la cruesa de la vida. Per donar una major credibilitat a aquest missatge ple de simbolisme, l’autor presenta ambdós personatges en la versió definitiva* completament nus, la qual cosa li permet incidir en el seu estat d’indefensió. (*) En els esbossos previs de l’obra en Blay havia fet els personatges vestits Podem considerar, doncs l’obra, com una representació idealitzada del sofriment humà
18. 4.- INTERPRETACIÓ FUNCIÓ Aquesta obra té una funció Decorativa segurament aquesta escultura estava destinada a decorar una casa de l'alta burgesia, això ho podem lligar amb el context en el que hem dit que la burgesia gràcies a la segona revolució industrial es van convertir en els nous mecenes de l’art. ENCÀRREC L’escultura va ser realitzada per iniciativa del propi artista , el qual la va presentar a l'Exposició Nacional de Madrid de 1892 on va ser guardonat amb la primera medalla.
19. 5.- ALTRES CONSIDERACIONS 5.- ALTRES CONSIDERACIONS MODELS I INFLUÈNCIES La influència de Rodin en l’obra de Blay és evident en diferents aspectes com per exemple en el tractament del marbre, on podem observar com marca la musculatura del personatge amb una gran exactitud, o en la utilització de la tècnica del “non finito” en el rostre de la nena. Els diferents tractaments que presenta “ els primers freds “ (realisme, simbolisme i modernisme) va significar per l'escultura del nostre país la transició de l’academicisme a la modernitat escultòrica. El Desconsol Josep Llimona 1903-07Tomba de Jaume Brutau Enric Clarasó Una modernitat que ja trobem plenament desenvolupada en les obres d’escultors com Josep Llimona o Enric Clarasó, entre d’altres.
20. ALTRES OBRES D’EN MIQUEL BLAY 5.- ALTRES CONSIDERACIONS "La Cançó popular catalana” Palau de la Música . Barcelona (1907)
21. 5.- ALTRES CONSIDERACIONS Font de la plaça Espanya Barcelona. (1929) Tres grups escultòrics que representen els tres mars que banyen les costes de la Península Ibèrica. Grups escultòrics de la font de la Plaça d’Espanya (Barcelona)
22. PER AMPLIAR INFORMACIÓ INFO 4 INFO 2 ELS PRIMERS FREDS INFO 3 INFO 5 INFO 1