La Fiscalia demana 10 anys d'inhabilitaci� per a Mas - Diari de Girona
Dilluns, 03 octubre 2016
Girona25 / 16º
Figueres24 / 15º
Blanes24 / 17º
La Fiscalia demana 10 anys d'inhabilitaci� per a Mas
Sol�licita uns altres nou anys per a les conselleres Irene Rigau i Joana Ortega per desobedi�ncia en la consulta del 9N
03.10.2016 | 14:32
La Fiscalia Superior de Catalunya ha demanat deu anys d'inhabilitaci� per a c�rrec p�blic o de govern per a l'expresident de la Generalitat Artur Mas i nou per a l'exvicepresidenta Joana Ortega i l'exconsellera d'Educaci�, Irene Rigau, per l'organitzaci� del proc�s participatiu del 9-N. El ministeri p�blic considera Mas autor dels delictes de desobedi�ncia greu i prevaricaci� administrativa, i a Ortega i Rigau les considera cooperadores necess�ries dels mateixos delictes. Segons els fiscals, tots tres eren "conscients" que amb les accions preparat�ries del proc�s participatiu "trencaven l'obligat compliment de les decisions del Tribunal Constitucional", que el 4 de novembre, cinc dies abans de les votacions, va ordenar suspendre el proc�s.En el seu escrit, de 38 p�gines, la fiscalia recorda que el TC va suspendre el 29 de setembre del 2014 el decret de convocat�ria de la consulta popular no referend�ria que s'havia aprovat el 26 de setembre. Despr�s d'uns dies d'indecisi�, el 14 d'octubre Mas va compar�ixer en p�blic per anunciar un "proc�s de participaci� ciutadana" per manifestar la seva "opini� sobre el futur pol�tic de Catalunya". All� va activar diversos procediments administratius "encaminats a organitzar la votaci�", com que els col�legis electorals serien instituts p�blics o l'enc�rrec a empreses privades per a feines com el sistema inform�tic o la distribuci� log�stica. La majoria d'aquests enc�rrecs es van fer en el marc de contractes previs.Entre els principals actes administratius que la fiscalia considera que demostren els delictes hi ha la creaci� de la p�gina web www.participa2014.cat i del sistema inform�tic, la compra de 7.000 ordinadors port�tils per a les meses de votaci�, la preparaci� dels instituts com a seus electorals, la fabricaci� d'urnes i butlletes per part del Centre d'Iniciatives per a la Reinserci� (CIRE), una empresa p�blica que d�na feina a presos, una campanya de publicitat institucional i d'informaci� per correu postal i una asseguran�a per als voluntaris.En el cas dels instituts, el fiscal diu que els directors territorials van convocar reunions amb els directors dels centres i els van "sol�licitar de forma vehement la seva col�laboraci�" per tal de poder preparar les urnes, paperetes i ordinadors els dies anteriors a la votaci�. Tamb� fa notar que els 7.000 ordinadors coincideixen pr�cticament amb les 6.700 meses electorals, i que despr�s d'aquella jornada electoral es van tornar a repartir per diversos centres diferents dels que havien estat.Tots aquests actes es van fer abans del 4 de novembre. El 31 d'octubre el govern espanyol va impugnar aquests actes i va presentar un conflicte de compet�ncia davant del TC, que va emetre una provid�ncia el 4 de novembre on suspenia els actes realitzats des del 31 d'octubre i els futurs. El 7 de novembre el Govern va presentar davant del TC un recurs de s�plica i una petici� d'aclariment, on demanava una resoluci� r�pida per tal de no deixar passar la data del 9 de novembre. Aix�, segons el fiscal, demostraria que la Generalitat sabia que el proc�s participatiu estava susp�s.A m�s, des del 3 de novembre fins el dia abans de la jornada decisiva una empresa postal privada va repartir la publicitat institucional a tots els domicilis, el 4 de novembre es va fer efectiva l'ampliaci� de l'asseguran�a per las voluntaris, la web de participaci� va seguir activa, la campanya institucional va seguir endavant, i els dies 7 i 8 de novembre les empreses inform�tiques van deixar a punt els ordinadors, les aplicacions, el sistema inform�tic i la preparaci� dels voluntaris. Tamb� els dies 7 i 8 van arribar a les seus electorals les urnes i les butlletes, i es va habilitar un pavell� de la Fira de Barcelona perqu� els periodistes seguissin el proc�s participatiu.El dia 9 de novembre del 2014 es van obrir els instituts p�blics i les seus de la Generalitat a l'estranger per poder votar, que van estar disponibles fins el 25 de novembre, i les empreses inform�tiques subcontractades van col�laborar en tot moment perqu� el sistema inform�tic funcion�s. Aix�, els fiscals Francisco Ba�eres i Emilio S�nchez Ulled consideren que Mas, Ortega i Rigau van "articular una estrat�gia de desafiament complet i efectiu a la suspensi�" del TC. "Mas, emparat simplement en la seva voluntat, que va convertir gens raonablement en aparent font de normativitat, actuant amb plena consci�ncia i voluntat, va deixar de suspendre oficialment la convocat�ria", afegeix, ja que no va desconvocar el proc�s participatiu ni va aturar totes les actuacions p�bliques que ja estaven en marxa. De fet, recorda que els actes administratius suspesos al setembre s� que es van aturar, mentre que els de novembre "van continuar fins a completar-los, aix� s�, amb la convenient discreci�" i un cert "clima d'opacitat", "generant l'aparen�a que les actuacions administratives p�bliques es paralitzaven i el proc�s quedava exclusivament en mans de ciutadans voluntaris, tot i que en realitat no era aix�"."Els acusats eren plenament conscients que amb aix� trencaven l'obligat acatament de les decisions del TC", afirma la fiscalia, que considera que des de l'inici eren conscients de la possible impugnaci� i per aix� van actuar "disposats en tot moment a eludir el control jurisdiccional". Per �ltim, els fiscals recorden que el juny del 2015 el TC va declarar inconstitucionals tots els actes preparatius del proc�s participatiu.Per tot aix�, la fiscalia demana deu anys d'inhabilitaci� especial per a c�rrec p�blic electe sigui d'�mbit local, auton�mic o estatal, aix� com per a funcions de govern en �mbit auton�mic o estatal, per a Mas, o alternativament nou anys i mig d'inhabilitaci� i 36.000 euros de multa. Per a Ortega i Rigau, demana, com a cooperadores necess�ries, nou anys d'inhabilitaci� o, alternativament, vuit anys i set mesos d'inhabilitaci� i 30.000 euros de multa.