Col·legi-Convent de sant Bonaventura Barcelona entre Murealles
Planta del Col·legi i Convent de sant Àngel Màrtir i del Col·legi-Convent de sant Bonaventura
Autor: publicat per Gaietà Barraquer (Las casas de religiosos en Cataluña durante el primer tercio del siglo XIX, Vol I, pàg.405), 1906
Col·legi-Convent de sant Bonaventura
Els Franciscans fundaren el 1652 un Col·legi Convent, sota la advocació de sant Bonaventura, on s’impartia estudis de Cànons, Teologia i Filosofia, i que “gaudia d’una gran reputació a la ciutat com a centre intel·lectualment molt selecte, a més de ser de gran tamany; i amb certa rivalitat acadèmica amb el dels Carmelites Calçats, establert abans al mateix costat”(1). El convent quedava limitat per la Rambla, les cases per on després es construí el carrer Unió i per la part posterior on existia l’hort arribava fins al carrer de les Penedides.
Fou construït en dues etapes: la primera etapa fou del 1652 al 1670, i d’aquella època avui en dia se’n conserva el claustre i el refectori; la segona etapa, durant el qual fou ampliat, fou al 1799 amb motiu de la rectificació del traçat de les Rambles, i les obres “van tenir lloc principalment al nord del claustre; a més de dependències secundàries es va aixecar allí l'església, avui desapareguda”(2).
L’edifici fou parcialment enderrocat al 1823 i s’hi va construir una caserna de la Policia. Més tard s’hi establí la fonda Oriente i encara avui en dia és la seu del Hotel Oriente. “Les úniques peces ben conservades després de tals canvis són el claustre i la doble estança rectangular amb volat del refectori, situat darrere d'ell. Així i tot, la decoració actual els desfigura considerablement. El claustre, de carreus , és de planta rectangular, galeria amb trams de volta d'aresta creuada, i en cada ala cinc arcs de mig punt i pilars de planta quadrada; cobert avui per un sostre de cristalls, s'empra com a saló de festes”(3).
Garcia Gargallo, M., 2002, pàg. 26
Ainaud, J.; Gudiol, J.; Verrie, F. P., 1947, “Catálogo monumental de España. La ciudad de Barcelona”, Consejo Superior de Investigaciones Científicas, Madrid, 1947, pàg. 237-238