Sànchez, Rull i Turull demanen al Suprem que anul·li les condemnes com a pas previ per acudir al TC
Publicat 8/11/2019 17:53:36CET
La defensa dels condemnats en la causa del procés Jordi Sànchez, Jordi Turull i Josep Rull ha presentat aquest divendres els seus respectius escrits davant la Sala del Tribunal Suprem que els va condemnar el passat 14 d'octubre i va sol·licitar l'anul·lació de les penes imposades, que van ser de 9, 12, 10 anys i mig i 12 anys de presó respectivament.
La petició, els arguments de la qual s'individualitzen en cadascun dels casos, es duu a terme per la defensa que exerceix el lletrat Jordi Pina a l'efecte de l'eventual recurs d'empara i posterior demanda davant del Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH), es duu a terme per la vulneració de cinc articles de la Constitució i set de la Carta Europea de Drets Humans.
En el seu escrit, la defensa argumenta que a fi de garantir la imparcialitat de la Sala en la resolució d'aquest incident de nul·litat hauria de garantir-se que "la composició personal del Tribunal sigui diferent de la que va celebrar el judici oral".
El que per a aquesta part suposa una manca de congruència entre els fets ocorreguts a Catalunya la tardor del 2017 i la condemna imposada "només sembla que es pot explicar des de la voluntat d'escarmentar els màxims líders polítics i socials del moviment independentista amb càstigs que gens tenen a veure amb la gravetat real dels fets a la comissió dels quals van induir als ciutadans", afegeixen els escrits.
Els incidents presentats criden també l'atenció sobre el fet que, dos anys després dels fets, no hi ha constància que cap votant hagi estat processat per sedició pels fets del 20 de setembre o de l'1 d'octubre. Segons les defenses dels dirigents independentistes no es pot mantenir que els ciutadans actuessin com a simples instruments totalment "abduïts" pels acusats en una situació d'error invencible.
AL·LUDEIXEN A LA PROMESA DE SÁNCHEZ DE PENALITZAR REFERÈNDUMS IL·LEGALS
Al llarg dels escrits, la defensa dels dirigents independentistes recorda que l'actual Codi Penal no inclou la celebració de referèndums il·legals, i que la mateixa exposició de motius de la norma vigent deixa ben clara la voluntat del legislador que tals fets no fossin criminalitzats. Tant és així que, com és notori, en la campanya electoral de novembre del 2019 l'actual president en funcions del Govern espanyol ha proposat la reintroducció d'aquest delicte per donar resposta a fets com els que aquí s'han jutjat", afegeixen en clara al·lusió a l'anunci fet per Pedro Sánchez durant el debat electoral de dilluns.
Per a la defensa, imposar penes de presó properes als deu anys per "una suposada pertorbació de l'ordre públic esdevingudes en el marc de manifestacions de protesta política en les quals afortunadament no hi ha hagut morts, ni ferits greus, ni s'han esgrimit armes si més no, "suposa incórrer en una palesa desproporció punitiva "desalentadora de l'exercici de drets fonamentals bàsics en una societat de llibertats".
És més, consideren que aplicar el delicte de sedició en funció de quins siguin els mòbils polítics dels qui el cometen, com creuen que ha passat en aquest cas, "és, senzillament, discriminació per raons de caràcter ideològic" incompatible amb la Constitució. Qualifiquen igualment de "perturbadora" la presència en el procés de Vox, que va exercir l'acusació popular en aquest assumpte.
Diuen també els escrits que Sànchez, Rull i Turull han de ser absolts per les evidents dificultats "per subsumir un relat tan pobre (amb tots els respectes) dels fets en el comportament típic de l'"alçament públic i tumultuari" que integra el delicte de sedició aplicat a tots ells.
L'escrit més llarg, el presentat en defensa de Sánchez, insisteix especialment en la impossibilitat de cometre la sedició i subratlla la vaguetat de l'article de Codi Penal aplicat per condemnar-lo per sedició, i afegeix que això "resulta especialment preocupant si es té en compte que la mera vigència pot restringir l'exercici de drets fonamentals, en aquest cas de reunió pacífica, llibertat d'expressió o llibertat ideològica".
INCIDÈNCIA DE LES FILTRACIONS
Els escrits al·ludeixen de la mateixa manera a les filtracions periodístiques que van permetre, segons les defenses, que el contingut de la resolució fes públic quan el contingut era susceptible encara d'experimentar canvis. "Òbviament tals publicacions van generar un encès debat ciutadà i mediàtic a favor i en contra del veredicte condemnatori, sonorament amplificat pel context de precampanya electoral en el qual es trobava la política espanyola", afegeixen.
Per l'advocat Jordi Pina, el secret de les deliberacions d'un Tribunal és un pressupost bàsic de la imparcialitat i independència judicials, perquè amb ell es pretén aïllar als membres d'aquest òrgan judicial de les pressions o de la influència que, de manera directa o indirecte, pot exercir l'opinió pública si aquesta coneix anticipadament quin serà el sentit de la decisió.
I afegeix que precisament per evitar les pressions externes, fins que la sentència no ha estat signada els membres de qualsevol Sala tenen l'obligació de guardar reserva sobre el sentit de la seva decisió. El que ha passat en aquest cas, conclouen en l'absència d'imparcialitat del tribunal perquè, "ja que no es poden determinar quins han estat els seus concrets efectes" ha de suposar la invalidesa de l'acte processal i la consegüent absolució dels seus defensats.