NOVES SL. HIVERN 2002. DISSENY DE MESURES PER A MILLORAR LES ACTITUDS RESPECTE DEL GALLEC (2)
Les dades del MSG proporcionaven una panoràmica global de la situació sociolingüística de Galícia, tot i que aquest estudi no permetia extreure mesures dacció destinades a incrementar lús de llengua, ja que entre altres coses, es detectava poca consistència entre actituds i usos lingüístics de la població general i, en especial, de la joventut.
És per això que es va prendre la decisió de dissenyar una sèrie dinstruments experimentals que permetessin, duna banda, un mesurament indirecte i, de laltra, una anàlisi qualitativa daquesta realitat sociolingüística per tal daprofundir en aspectes relacionats amb els fenòmens estudiats, que no podrien ser abordats amb un mesurament directe de les actituds ni amb mètodes quantitatius dinvestigació social. Les tècniques elegides van ser les següents:
- Prova daparellament de veus disfressades (pdf 8 KB)
- Entrevistes en profunditat (pdf 24 KB)
- Grups de discussió (pdf 12 KB)
Mitjançant la complementarietat de les dades obtingues amb aquestes tècniques es podia verificar la relació existent entre les històries de vida, les actituds i els comportaments lingüístics dindividus que difereixen en la seva caracterització sociolingüística i sociodemogràfica.A partir dels resultats obtinguts mitjançant aquestes tècniques danàlisi es redactarà una sèrie de mesures destinades a aturar el descens en lús del gallec entre els joves.
2. Instruments i metodologia
2.1 Prova daparellament de veus disfressades (matched-guise)
Un requisit establert inicialment en el disseny dels instruments va ser la necessitat davaluar indirectament les actituds, és a dir, explorar les valoracions actitudinals indirectes dels joves gallecs sobre un jove i una jove que sexpressen en quatre varietats lingüístiques diferents ("gallec sense accent gallec", "gallec tradicional", "castellà amb accent gallec", "castellà sense accent gallec"). Tècnicament, sentenia per accent una manera de pronunciar (Laver 1994) i es definia en termes fonètics i prosòdics (concretament, sistema vocàlic i entonació en pauses denumeracions, respectivament).
Amb aquest propòsit es va aplicar una adaptació de la tècnica daparellament de veus disfressades (Lambert, Hodgson, Gardner i Fillebaum, 1960) en què els individus escoltaven 16 veus (8 dhome i 8 de dona) de persones dedats compreses entre 24 i 34 anys. Les 4 veus dhome i les 4 veus de dona dona (emmascarades) pertanyien al mateix home i a la mateixa dona, respectivament, i cadascuna de les quatre es corresponia amb una de las varietats lingüístiques manipulades. Les vuit veus restants (de farcit) pertanyien a diferents persones i estaven distribuïdes per igual entre les varietats lingüístiques considerades.
2.1.1 Descripció de la mostra
Per tal dobtenir conclusions extrapolables es va dissenyar una mostra representativa integrada per 400 persones dedats compreses entre 14 i 20 anys que estaven duent a terme estudis no universitaris (secundària, batxillerat o cicles formatius) als centres educatius de Galícia. Per a elaborar la selecció de la mostra es va tenir en compte el lloc de residència i el sexe dels enquestats, basant-nos en les dades de la revisió de 1998 del Censo de Poblaciones y Viviendas de 1991.
Àmbit Galícia
Població Estudiants entre 14 i 20 anys amb estudis no universitaris
Tipus de mostra Conglomerats amb afixació proporcional en funció del sexe i del lloc de residència (unitat última: alumne)
Hipòtesi pitjor p=q=50
Error màxim desitjat a nivell global ± 5%
Nivell de confiança 95% (a = 0.05)
Tamany de la mostra 400 subjectes
Recollida de dades Aplicació d'una adaptació de la tècnica matched guise als centres educatius gallecs seleccionats.
2.1.2 Anàlisis i objectius
Les anàlisis estadístiques aplicades (model linial general de mesures repetides, anàlisi de clusters, anàlisis de diferències individuals, anàlisis de regressió linial i anàlisi de correspondències) tenien com a objectiu:
a) Determinar lexistència de diferències significatives en les valoracions de les varietats lingüístiques dacord amb variables intrasubjecte (sexe, lllengua i accent de les màscares) i intersubjectes (lloc de residència, llengua habitual, llengua en què els pares parlaven amb el subjecte i sexe de lavaluador).
b) Estudiar la similaritat percebuda entre les diferents varietats lingüístiques.
c) Analitzar quines són les característiques personals que constitueixen les dimensions subjacents en lavaluació de les varietats lingüístiques.
d) Analitzar estereotips físics associats a les diferents varietats lingüístiques manipulades.
2.2 Entrevistes en profunditat
Per mitjà de lentrevista en profunditat de preguntes llistades es pretenia sondejar la història i les experiències personals dels individus seleccionats. Aquesta tècnica és considerada molt útil per obtenir informació sobre com els subjectes actuen i reconstrueixen el sistema de representacions socials en les seves actituds i comportaments individuals, i per consegüent vam intentar apropar-nos a les representacions socials associades a dues llengües en contacte i als esdeveniments viscuts de forma individual al seu voltant.
2.2.1 Estructura de lentrevista
Les entrevistes es divideixen en blocs temàtics que tracten de discernir làmplia varietat daspectes que dalguna manera poden incidir en lobjecte de la recerca:
El comportament vital sembla ser un factor determinant en les tries lingüístiques dels parlants, i pot explicar, almenys en part, algunes de las diferències grupals reflectides en el MSG, com les que vénen donades per la llengua materna i el lloc de residència. Es va investigar allò que anomenem "historia de ciutadà", per mitjà de la qual es va sondejar la classe social de la família a més de lorigen i el destí de les migracions famíliars i altres agents de socialització i les relacions amb persones de fora de Galícia. Daltra banda, la dimensió "treball, oci i consum" va mirar de sondejar lestil de vida dels participants i de les seves famílies que poden reflectir la autoidentificació dels individus amb un determinat grup social. També el currículum professional de lentrevistat i les característiques de les persones amb què es relaciona en làmbit laboral, les activitats doci i la relació que pot haver-hi entre el comportament lingüístic i la trajectòria social de la família.
Etnicitat i història
A través daquestes dimensions es va explorar la importància de la autoidentificació ètnica i el nivell dautoestima derivat daquesta autoidentificació. Per tractar aquesta qüestió, shan investigat aspectes, com ara els coneixements dels entrevistats respecte del desenvolupament històric del grup i el grau dadhesió a la cultura popular tradicional, els requisits que els informants consideraven necessaris sobre la pertinença al grup (ser gallec) i la solidaritat amb aquest.
Consciència metacomunicativa
Aquesta dimensió obre lúltima i més extensa part del guió de lentrevista que inclou preguntes que tenen com a objectiu conèixer la valoració dels subjectes tant sobre la llengua en un sentit ampli, como sobre els àmbits en què està present i sobre els subjectes que la utilitzen.
Es va investigar la valoració que fa el subjecte dels usos legítims de la llengua i la percepció de la seva pròpia capacitat per usar-la amb correcció. També el grau de lleialtat lingüística i les reaccions que suscita, així com la percepció que tenen els subjectes de la llengua més adequada per a cada context. De més a més, es va analitzar el prestigi de la llengua per als informants en diferents àmbits dús.
La percepció de la situació lingüística en lentorn de lentrevistat intenta esbrinar, duna banda, la impressió del subjecte respecte de la llengua predominant en el seu entorn, i de laltra, el seu punt de vista sobre la relació entre les dues llengües en contacte. Les experiències personals del subjecte sexploren a través de la seva història lingüística. Finalment, i tenint en compte la rellevància de lescola en el procés de normalització, es va observar la valoració de lassignatura de gallec i dels professors que la imparteixen.
Mitjançant la realització dentrevistes en profunditat no es va buscar significativitat en els perfils dels informants, ja que la relació entre els diferents tipus de discurs i la caracterització socioestructural dels individus va ser tractada en detall per mitjà dels grups de discussió.
El total de mostra dinformants estava integrat per 12 individus, set dones i cinc homes dedats compreses entre 21 i 31 anys. La procedència geogràfica dels informants és molt heterogènia: tres van néixer en làmbit rural, dos en pobles, set a ciutats i els altres dos, fora de Galícia. Pel que fa a la seva llengua habitual, la meitat es consideren gallegoparlants i laltra castellanoparlants. Tres dels informants són neoparlants de gallec i dos havien canviat la seva llengua habitual del gallec al castellà.
Per tal devitar biaixos i una incidència alta de respostes de desig social, els entrevistats no sabien, en principi, lautèntic objectiu de lentrevista i contestaven les preguntes relacionades amb la llengua a la part final. De més a més, a fi i efecte de crear un clima que permetés empatitzar sense dificultats, lentrevistador es va acomodar a la llengua habitual de lentrevistat, ja que coneixia les característiques sociolingüístiques de linformant, la qual cosa permetia que safirmés en el seu context lingüístic.
2.3 Grups de discussió
Lelecció del grup de discussió com a instrument dinvestigació de les actituds lingüístiques es basa en la necessitat de determinar la relació existent entre les actituds inherents als diferents discursos socials i les característiques sociestructurals dels grups socials que els creen i reprodueixen.
Tot i que la producció dels diferents grups ha de ser el més lliure i oberta possible, va ser necessari establir un guió amb una relació de temes que consideràvem rellevants per a la investigació. Un cop el moderador especificava el tema general objecte del debat només intervenia de tant en tant per introduir nous aspectes relacionats amb el fenomen dinterès. Els temes introduïts pel moderador van ser els següents:
- Percepció de la situació actual del gallec.
- Opinions sobre les causes de la situació actual de la llengua.
- Percepció social dels esforços institucionals per promoure lextensió de la llengua.
- Valoracions respecte de la situació del gallec en lensenyament.
- Valoracions respecte de la situació del gallec en el àmbit laboral.
- Estereotips etnolingüístics.
- Diagnòstic de la situació.
Els criteris que a priori consideràvem fonamentals per formar grups eren edat, llengua habitual, sexe i lloc de residència. Es va acordar elaborar grups de joves que parlessin només o predominantment en una o altra llengua i en cadascun dels tipus dhàbitat (rural, vilego i urbà), (2) intentant respectar lheterogeneïtat intragrupal pel que fa a ledat i sexe dels participants. Un requisit per a la participació en els grups era que els membres no es coneguessin entre si, i en cap cas no podia existir un coneixement previ entre el moderador i els informants.