Ontinyent abre su feria de noviembre con m�s paradas y atracciones - Levante-EMV
Ontinyent abre su feria de noviembre con m�s paradas y atracciones
L'autor de l'article, Cronista Oficial d'Ontinyent, explica els origens d'aquesta fira i aporta algunes reflexions sobre el futur d'aquesta manifestaci� l�dica i comercial
En el cor de la tardor —el tercer cap de setmana del mes de novembre— els ontinyentins tenim una cita ineludible: la fira, una celebraci� sempre compartida. Els pares o iaios acompanyaran uns infants que no es cansen mai de pujar als cavallets, a la "n�ria", als diminuts cotxets de choque La jovenalla preferir� atraccions m�s atrevides amb les quals descarregar l'adrenalina. Molts dels meus paisans buscaran el motiu, l'excusa, per a passejar en un atape�t recinte firal tafanejant i procurant comprar a bon preu, entre les paraetes, l'obsequi desitjat. A hores d'ara, la fira d'Ontinyent �s pur entreteniment i diversi�. No sempre ha sigut aix�, les fires eren molt importants per a l'economia dels nostres avantpassats. A elles, acudien comerciants i compradors buscant una transacci� avantatjosa perqu� estava exempta del pagament d'impostos i, al mateix temps, c�moda, ja que durant un per�ode determinat es concentrava un ampli ventall de productes; uns articles que normalment no estaven a l'abast de la gent. No cal remuntar-se massa en el temps per a recordar que les vies de comunicaci� de la comarca han sigut sempre deficients i han dificultat l'intercanvi comercial.Els ontinyentins tenien limitades les opcions. Cal destacar que fins a meitat del segle XIX els ontinyentins estaven obligats a adquirir els productes en les tendes que tenien reservada la venda de manera exclusiva. Hui en dia resulta inimaginable. Per�, exceptuant el dia de mercat o fira, els ontinyentins tenien limitades les opcions de mercat a causa de l'exist�ncia d'aquests monopolis que controlava l'ajuntament. Per tant, la fira era un oasi de llibertat en un entramat comercial sotm�s a molts entrebancs i aranzels.Sens dubte, aquesta concentraci� comercial potenciava l'economia del municipi, ja que en un curt per�ode de temps es realitzaven moltes transaccions amb el natural benefici dels ve�ns. No �s d'estranyar que, a mitjans del segle XVII, l'ajuntament d'Ontinyent interposara litigi legal contra el marqu�s d'Albaida, perqu� havia canviat unilateralment la data de celebraci� de la seua fira fent-la coincidir amb la nostra, amb la l�gica compet�ncia mercantil que aquesta mudan�a suposava.Els ontinyentins, molestos despr�s de sis anys d'esperar la sent�ncia dels tribunals en aquest conflicte comercial, es dirigiren el 22 de setembre de 1675 —en aquell temps la fira se celebrava en la segona meitat d'aquell mes— al territori del marquesat m�s pr�xim —que era el poble de Benissoda— i, en venjan�a, cremaren algunes cases d'aquell llogaret. La conc�rdia de pau entre les dos poblacions —que necessit� la intervenci� reial— va estipular una sanci� per als ontinyentins i el pagament dels danys causats; per� tamb� l'obligat canvi de dates de la fira per part de la vila d'Albaida.A poc a poc ens acostem al 600 aniversari del naixement de fira, un privilegi concedit pel monarca Alfons el Magn�nim i datat el 2 de mar� de 1418. S�c dels que consideren que cal potenciar aquest esdeveniment. Tenim un exemple ben a prop en l'espai i en el temps de celebraci�: Cocentaina, una fira m�s antiga (1346), per� que ha sabut adaptar-se als nous temps. La nostra fira no pot ser �nicament una festa l�dica que molts vinculem a la nost�lgia de la infantesa, quan comen�ava a fer fred i s'estrenava la roba d'hivern. Ara m�s que mai, hem de buscar solucions per al futur.
EllesRemuntar-seNovembreC�moda