Chapmanita - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure
La chapmanita és un mineral de la classe dels silicats (fil·losilicats). Va ser descoberta l'any 1924, i rep el seu nom del mineralogista i geòleg canadenc John Edward Chapman (1821-1904).
Chapmanita terrosa massiva de color groc-verdós
Keeley-Frontier mine (en)
09.ED.25
9.ED.25
VIII/B.06
71.1.3.2
terrosa massiva; granular
verd groguenc, groc, verd oliva
concoidal a irregular
verd groguenc
3.69-3.75
nα = 1.850 nβ = 1.950 nγ = 1.960
Cristal·litza en el sistema monoclínic. Acostuma a presentar-se en forma d'una pols de color groc-verd, i deixa una ratlla del mateix color. A més del ferro i l'antimoni, els dos metalls que apareixen en la seva fórmula química (Fe3+2Sb3+(SiO4)2(OH)), és molt comú que porti impureses d'alumini. És l'anàleg d'antimoni de la bismutoferrita, amb la qual es confon fàcilment. Es pot extreure com a mena de l'antimoni.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la chapmanita pertany a "09.ED: Fil·losilicats amb capes de caolinita, compostos per xarxes tetraèdriques i octaèdriques" juntament amb els següents minerals: dickita, caolinita, nacrita, odinita, halloysita, hisingerita, halloysita-7Å, amesita, antigorita, berthierina, brindleyita, caryopilita, crisòtil, cronstedtita, fraipontita, greenalita, kellyita, lizardita, manandonita, nepouita, pecoraita, guidottiita, al·lòfana, crisocol·la, imogolita, neotocita i bismutoferrita.
La chapmanita es pot trobar íntimament associada als minerals de plata, així com en filons de quars que contenen grafit en el gneis.
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Chapmanita
↑ «Chapmanite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 2 maig 2014].
Obtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Chapmanita&oldid=23880159»
Darrera modificació: 25 juny 2020 a les 20:25
La pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 juny 2020 a les 20:25.