Forces Elèctriques de Catalunya - Viquipèdia
Antic logotip
Forces Elèctriques de Catalunya SA, FECSA (en castellà, Fuerzas Eléctricas de Cataluña SA) és una companyia elèctrica fundada el 1951 per Joan March i Ordinas a base de la Barcelona Traction, Light and Power Company Limited (la Candenca) que el 1952 adquirí els seus béns en una complicada operació. Des del 1998 l'accionista majoritari és Endesa.
FECSA té el seu origen en la Companyia Barcelonesa d'Electricitat i la Societat Espanyola d'Electricitat.[1] SEE là a 1883 la central tèrmica de La Mata, que amb els seus 220 KW de potència va ser la primera gran instal·lació elèctrica a Barcelona. En 1896 es va fundar la CBE, finançada per AEG, que va impulsar la instal·lació de generadors i es va convertir en la principal competència de la primera.[2]
La Companyia Barcelonesa d'Electricitat va ser absorbida a 1912 per la poderosa Barcelona Traction (anomenadala Canadencapel seu origen canadenc), fundada el 1911 per Frederick Stark Pearson, i que en 1925 ja era la principal empresa elèctrica d'Espanya, produint el 70% de l'energia generada a Catalunya.[2] Fins a l'inici de la guerra civil, Barcelona Traction va adquirir les empreses més destacades del sector, com Salts del Segre (1912), Energia Elèctrica de Catalunya ( 1923) i Salts de l'Ebre (1930). A més d'aconseguir el monopoli, va fer algunes de les obres hidràulica s més importants de Europa.
La guerra civil va suposar la paralització de l'activitat del sector, i la posterior crisi de la postguerra. Aquestes circumstàncies van ser aprofitades pel financer Juan March, que a 1948, gràcies a la seva vinculació al règim, en una controvertida operació coneguda comCas Barcelona Traction va adquirir la societatBarcelona Traction Light & Power Co Ltden un gran negoci per valor de mig milió de lliures esterlines, quan el seu valor estava calculat en uns deu milions.[3]
Aquest període de absorcions i fusions culminar quan, en 1951, March va fundar la companyiaForces Elèctriques de Catalunya, Societat Anònima(FECSA) que aglutinava la immensa majoria del mercat català i el 13% del nacional.[2]
FECSA va donar un nou impuls a les construccions hidroelécticas, va construir centrals tèrmiques i va entrar en el camp de l'energia nuclear, motivat per les crisi del petroli dels anys 70. Així, va participar, juntament amb Electricité de France, Hidroelèctrica de Catalunya i ENHER en la construcció de la central nuclear de Vandellós, posada en servei a 1972 . Després, en un ambiciós projecte, FECSA va instal lar en solitari la central nuclear d'Ascó, que va començar a funcionar a 1983.[4]
Totes aquestes operacions converteixen a FECSA en una empresa a l'alça, que comença a cotitzar en el IBEX 35 de la Borsa espanyola. El juliol de 1976 realitza una ampliació de capital per valor de 4.245.665.000 pessetes, mitjançant accions de 1.000 pessetes per unitat.[5]
En els anys 80 l'empresa va ser objectiu de la organització terrorista Terra Lliure, que va atemptar amb explosius contra diverses de les seves oficines a diferents localitats catalanes. (Vegeu Cronologia de Terra Lliure )
En 1985, FECSA va assolir la xifra de 1.898.000 abonats a Catalunya.[6]
Pas a Endesa [modifica]
Amb la liberalització del mercat elèctric d'Espanya originada per l'entrada del país a la Unió Europea, es produeix l'entrada de Endesa en l'accionariat de FECSA, amb la compra del 40% de l'empresa en 1991. Finalment, en 1996, el Grup Endesa es fa amb el 75% de les accions de la companyia i el seu control absolut.[7]
En 1999, FECSA deixa de cotitzar a la Borsa, i el 15 de febrer de 2002 es produeix l'escissió total de la companyia, integrada al' Grup Endesa '-la major empresa elèctrica d'Espanya-com la filial Fecsa-Endesa.[8]
↑ Duran, Rotger. «Agnès». Revista Sàpiens format = paper. Sàpiens Publicacions [Barcelona], núm.126, febrer 2013, p.48-51. ISSN: 1695-2014.
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: FECSA
Obtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Forces_Elèctriques_de_Catalunya&oldid=11824901»	Categoria: Companyies elèctriques de Catalunya	Menú de navegació
Darrera modificació de la pàgina: 7 maig 2013 a les 02:17.