İskenderun - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure
(S'ha redirigit des de: Alexandria de Cilícia)
İskenderun (àrab: الإسكندرون, al-ʼIskandarūn; arameu diminutiu Iskandaruna, del que deriva el grec Ἀλεξανδρέττα, Alexandretta i el francès Alexandrette),[cal citació] és un districte de la província de Hatay, Turquia al peu de les muntanyes Amanos. És la principal ciutat de la província per damunt de la capital Antakya i és un dels ports principals del país amb una gran indústria metal·lúrgica construïda per Rússia. Hi ha una petita comunitat siríaca cristiana (els suryani). La població el 2000 era de 300.000 (215.000 a la ciutat); el 1960 tenia 62.061 habitants.
36° 34′ 54″ N, 36° 09′ 54″ E﻿ / ﻿36.581666666667°N,36.165°E﻿ / 36.581666666667; 36.165
248.335 (2018)
El clima és mediterrani i l'economia de la zona és agrícola amb producció de fruites, especialment taronges i llimones, però també altres incloent algunes tropicals com mangos.
İskenderun (Alexandre en turc) conserva el nom de l'antiga Alexandria de Cilícia o Alexandria d'Issos o Alexandreum (Ἀλεξάνδρεια κατ᾽ Ἴσσον), tot i que no sembla que no està exactament al mateix lloc. Esteve Bizantí i Estrabó la situen a Cilícia.
Alexandre el Gran va fundar la ciutat el 333 aC, al lloc o proper a l'antiga Miriandros de Xenofont i Arrià, per substituir Miriandros com a ciutat clau de les Portes Síries, a uns 50 km al sud de l'escenari de la seva victòria a Issos o Issus. La seva importància està en relació amb aquest pas, que permet l’accés a la Síria del nord.
Alexandreta en temps del califat pertanyé al districte de Kinnasrin, i fou objecte de disputa entre àrabs i bizantins. Estava deserta al segle XIII però després fou el port d'Alep i sota els otomans fou capçalera d'un kada o districte. Vers 1900 tenia entre deu i quinze mil habitants.
Va ser base de mercaders genovesos i venecians i d'altres del nord d'Europa. Vers el 1625 hi va obrir una factoria la Companyia del Llevant britànica, establiment que va existir fins al 1825.
El 1606 l'exèrcit otomà del general Kuyucu Murat Pasha va sufocar la revolta de camperols de Celali Canbulatoğlu. Els otomans van fortificar la ciutat i es conserven el castell turc i les muralles del segle xvii. El 1832 l'exèrcit egipci de Muhammad Ali va creuar el pas de Belen i va entrar a Anatòlia. Al segle xix la ciutat va créixer impulsada pel comerç amb Bagdad i l'Índia. El 1912 es va construir el ferrocarril i es va millorar la carretera cap a Alep.
Durant la I Guerra Mundial, quan els britànics preveien el desmembrament de l'Imperi Otomà, Lord Kitchener considerava la conquesta d'Alexandretta com essencial perquè els britànics tinguessin un port i via fèrria fins a Iraq. Va proposar un ferrocarril que aniria d'Alexandretta a l'Índia (i d'Alexandretta al Regne Unit) però el comitè Bunsen va preferir Haifa.[1] Al final de la guerra Iskanderun, amb l'antic nom d'Alexandretta, va formar un territori sota ocupació francesa que fou anomenat el 1921 com a Sandjak d'Alexandretta amb una administració autònoma. Després es va transformar en república de Hatay la qual, mitjançant un referèndum, es va unir a Turquia el 1939
Segell del sandjak d'Alexandretta.
Arsuz (Uluçınar), vila de vacances amb platges
Catedral de l'Anunciació, seu del Vicariat Apostòlic Catòlic Romà d'Anatòlia
Soğukoluk, resort de muntanya en el camí d'Antakya
Bakras o Bagras (Baghras), castell a 27 km de la ciutat en el camí d'Antakya
Yakacık (Payas), exemple d'arquitectura otomana del segle xvi amb una mesquita, banys, basar, caravanserai, i madrassa, a 22 km d'Iskenderun en la ruta cap a Adana.
República de Hatay
Sandjak d'Alexandretta
↑ A Peace to End all Peace, David Fromkin, 1989 page 149
http://www.allaboutturkey.com/iskenderun.htm
Fotos d'Iskenderun
iskenderunforum.com Forum
Iskenderun News
informació d'İskenderun en turc
Església Catòlica d'İskenderun
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: İskenderun
Obtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=İskenderun&oldid=21644724»
Last edited on 8 ago 2019, at 05:53