Balears entra en recessió
L'economia illenca assoleix, el primer trimetre de 2009, números negatius per primera vegada i el seu Producte Interior Brut (PIB) se situa en -1,5%. El Govern augura que continuarà decreixent fins el -2,7% a final d'any
Margalida Ramis | 02 juliol 2009
S'han complert les pitjors previsions. L'economia balear presenta per primera vegada signes negatius i el Producte Interior Brut (PIB) del primer trimestre de 2009 se situa en -1,5% respecte del darrer trimestre de l'any passat. Així ho explicà ahir el conseller d'Economia del Govern, Carles Manera que, al costat del director general d'Economia, Andreu Sansó, presentà les dades relatives a la conjuntura de les Illes Balears. A més, la previsió de l'Executiu per a final de 2009 és que aquesta xifra continuï en descens fins a situar-se en -2,7%. Manera emfasitzà el fet que "allò més rellevant és que es marca una tendència de decreixement econòmic". En aquest sentit, el conseller recordà que "vivim una tempesta perfecta econòmica" i assenyalà que "tothom s'ha equivocat en les previsions".
Així, encara que tècnicament no sigui fins al tercer trimestre consecutiu amb signes negatius que es parla de recessió tècnica, es pot considerar que les Illes ja hi estan, perquè els càlculs per als propers mesos són de caràcter negatiu. En aquest sentit, Menorca seria la primera de les Illes que entraria en recessió tècnica, atès que presenta dos trimestres amb signe negatiu. D'aquesta manera, les dades econòmiques que es presentaren ahir reflecteixen una caiguda general, amb l'única excepció de les exportacions i de la despesa turística, que registren una lleugera pujada. Això no obstant, el responsable d'Economia de l'Executiu autonòmic posà de manifest que les Balears són la comunitat de l'Estat que "millor resisteix la crisi", si bé remarcà que "aquest fet no afectarà negativament l'Arxipèlag quant al repartiment del finançament".
Així mateix, i amb el punt de mira en l'economia dels principals emissors de turistes a les Balears, la situació no millora, perquè tots els índexs actuals són negatius: a Alemanya (PIB del -6,9%), al Regne Unit (PIB del -4,1%) i a Espanya (PIB del -3%). Aquests indicadors repercuteixen en la conjuntura de les Balears, si es pensa que, en relació amb 2008, les arribades de britànics han caigut un 15%, mentre que les d'alemanys i espanyols ho han fet entorn d'un 7%. En la mateixa línia, tots els sectors presentaven a les Illes taxes negatives a principi de l'any 2009, sobretot en el cas de la construcció, que és l'àmbit en el qual més s'agreuja el retrocés, amb un -6,4%.
Així mateix, minva l'ocupació de l'hostaleria i, respecte de l'atur en general, el conseller no va voler predir cap xifra per a final d'any, però sí que va augurar que "creim que la taxa d'atur continuarà pujant".
Això no obstant, la despesa turística presenta signes positius i les Balears, juntament amb Madrid, és la comunitat on més augmenta aquesta xifra, mentre que en altres territoris, com ara el País València i Catalunya, experimenten una baixada forta. Tot i això, Manera va emfasitzar que "el Govern de les Illes fa feina davant aquesta difícil situació" i recordà el deute que arrossega l'Executiu, que va arribar al 110% durant la legislatura de 2003 a 2007, "una època de bonança econòmica", sentencià. Tot i això, el responsable autonòmic va sostenir que "des del nostre gabinet posam mession per generar més dèficit pressupostari" per tal de reactivar l'economia. Així, va recordar que ja han abonat 540 milions d'euros amb aquesta finalitat.
En vista d'aquesta situació, el portaveu del PP al Parlament balear, Francesc Fiol, instà ahir el Govern a retallar "urgentment" les despeses "per intentar equilibrar els comptes" i assenyalà que "amb aquestes dades, les mesures anticrisi de l'Executiu no han donat resultats". A més, des del grup conservador demanaren la revisió dels pressuposts d'enguany. Quant al deute, Fiol es mostrà sorprès per les declaracions de Manera i manifestà que "mentre que en 4 anys el PP es va endeutar amb 1.298 milions, el PSOE s'ha endeutat en dos anys gairebé el mateix: 1.271 milions".