Avui115
Mensual2557
Visites115536
Select LanguageCatalanAfrikaansAlbanianArabicArmenianAzerbaijaniBasqueBelarusianBulgarianChinese (Simplified)Chinese (Traditional)CroatianCzechDanishDutchEnglishEstonianFilipinoFinnishFrenchGalicianGeorgianGermanGreekHaitian CreoleHebrewHindiHungarianIcelandicIndonesianIrishItalianJapaneseKoreanLatvianLithuanianMacedonianMalayMalteseNorwegianPersianPolishPortugueseRomanianRussianSerbianSlovakSlovenianSpanishSwahiliSwedishThaiTurkishUkrainianUrduVietnameseWelshYiddish	Data de la darrera actualització: 9 de setembre del 2016
MILLORES I ACTUALITZACIONS A LA WEB DEL PARC Usos del sòl, poblacions i edificis
Les valls del Comapedrosa presenten una important coberta de tarteres i roquissars pel fet de ser un espai d'alta muntanya. Les zones forestals queden relegades al fons de vall i a les cotes menys altes dels vessants. Els prats i herbassars s'estenen per les pletes de Comapedrosa i del Pla de l'Estany i per les pastures de les Fonts. L’extrem sud-oest de l’àrea considerada, fora de l’espai protegit, es troba ocupat per pistes d’esquí.
Mapa de cobertes del sòl de les valls del Comapedrosa, elaborat a partir del Mapa de Cobertes del Sòl d’Andorra a escala 1.5.000 del Centre de Biodiversitat (IEA). En aquest mapa, així com en els següents, els límits de l’espai protegit es mostren en color vermell, i cada quadrat representa una superfície d'1 Km quadrat
No hi ha cap població dins el Parc Natural Comunal de les Valls del Comapedrosa, si bé Arinsal i el Mas de Ribafeta hi són a tocar. Pel que fa a la natura dels edificis, cal esmentar 3 refugis de muntanya i, fora de l’espai protegit, diversos conjunts de bordes, la de les Agunes, la de la Coruvilla, les dels Prats Nous, la de Torné i les de Percanela, a banda d'algunes cabanes de pastor. Finalment, al llarg de la pista del Pla de l'Estany hi ha diversos edificis de serveis, concretament del Servei d'Aigües del Comú de la Massana. Convé destacar, a més, que, prop del dic d’Arinsal, hi ha un equipament per a l’atenció dels visitants del Parc Natural, que està obert durant els mesos de juliol a setembre. Ben a prop hi ha l’aparcament principal per accedir a l’espai protegit.
Edificacions i refugis de muntanya de les valls del Comapedrosa
El Parc Natural Comunal de les Valls del Comapedrosa no té cap carretera asfaltada al seu interior. Només una pista forestal, del Pla de l'Estany, permet l'accés de vehicles motoritzats a l'espai. En sentit estricte, però, només el tram final d'aquesta pista (660 m) està dins de l'àrea protegida. Dues barreres regulen el pas dels vehicles per aquesta pista, una a tocar d'Arinsal i una altra al costat de la borda de les Agunes. De fet, l’accés motoritzat per aquesta via es considera una activitat autoritzable dins el Parc Natural, però està prohibit a la resta de l’espai.
Carreteres i pistes forestals de les valls del Comapedrosa
La xarxa de senders i corriols del Comapedrosa és extensa, amb 3 senders de gran recorregut (GRs) que el travessen. El GR-11 té una longitud de 6 Km dins de l'espai, amb una interrupció de 3,5 Km en creuar el casc urbà d'Arinsal i del Mas de Ribafeta. La cota màxima d'aquest sender és de 2.756 m i la mínima, dins de l'espai protegit, és de 1.570 m. El GR-11.1 és una variant de l'anterior. Té una longitud de 2 Km i un gradient altitudinal que va dels 2.743 m als 1.740 m. Per últim, el GRP fa gairebé 10 Km de longitud dins del parc, amb una petita interrupció de poc més d'1 Km. Les seves cotes màxima i mínima són de 2.602 m i 1.740 m respectivament. Trobareu més informació sobre els senders i corriols del Parc Natural a l’apartat Equipaments i itineraris.
Senders de gran recorregut (GRs), en color verd, de les valls del Comapedrosa
Paisatge Segons el Mapa de les unitats de paisatge d’Andorra, que diagnostica i descriu tot el territori nacional segons l’estructura i la dinàmica dels elements del paisatge, a l’interior del parc trobem unitats amb predomini d’elements abiòtics (àrees amb presència d’aigua dolça i, ja sigui amb presència o no de bosc o matollar i prat, roques compactes en pendent acusat, roques compactes en disposició horitzontal o poc pendent, i roques soltes), biòtics (boscos de coníferes i matollars, amb o sense afloraments rocosos, i prats o herbeis) i mixtes (conreus o prats de fons de vall). L’estany Negre, exemple de paisatge amb predomini d’elements abiòtics: presència d’aigua dolça i roques (Jordi Nicolau-BIOCOM)
Pel que fa a la tendència evolutiva a curt termini de les unitats de paisatge, el Mapa de prognosi del paisatge estableix que, a l’interior de l’àrea protegida i tenint en compte les energies que defineixen cada unitat, trobem principalment unitats amb tendències estables en dominància abiòtica i biòtica, i amb tendència progressiva en dominància biòtica. També hi ha, però, algunes unitats amb tendència regressiva en dominància abiòtica i amb tendència estable en dominàncies mixtes.
Rodalies del camí del coll de les Cases, exemple de paisatge amb predomini d’elements biòtics, concretament boscos de coníferes (Jordi Nicolau-BIOCOM)
En referència a l’aptitud de les unitats de paisatge per acollir activitats turístiques des d’una òptica de desenvolupament sostenible i amb una filosofia de preservació o millora dels paisatges, el Mapa de diagnosi de la potencialitat turística del paisatge considera que bona part del Parc Natural té una potencialitat de primer ordre en relació al turisme de senderisme i ecoturisme, mentre que la resta es considera majoritàriament sense potencialitat turística específica. També hi ha algunes unitats, però, que es consideren amb una potencialitat, ja sigui de primer o de segon ordre, en relació al turisme de benestar i de salut.
Capçalera de la vall de Comapedrosa, exemple de paisatge amb predomini d’elements abiòtics (roques) i biòtics (prats o herbeis) (Jordi Nicolau-BIOCOM)
Esmentar, per últim, que el Mapa de qualitat (o valor) del paisatge cataloga tot el Parc Natural, excepte el seu extrem meridional, com a àmbit natural d’alta muntanya de valor rellevant. L’extrem sud es considera àmbit natural i rural de valor alt. La cartografia esmentada en aquest apartat es pot consultar i/o descarregar des de la pàgina Infraestructura de dades espacials d’Andorra del Govern d’Andorra.