El lloguer arriba a màxims històrics - Converses a Catalunya
Els preus del lloguer a Espanya creixen fins a arribar a xifres no registrades des d’abans de la crisi econòmica
En quatre capitals de província el preu del lloguer ha arribat a assolir nivells anteriors a la crisi econòmica. Madrid, Barcelona, ​​Palma de Mallorca i Màlaga han trencat el sostre que aquests mercats havien arribat abans de l’esclat de la bombolla immobiliària entre els anys 2007 i 2008, segons les dades de Fotocasa.
Concretament, Barcelona va tancar 2018 a un preu per metre quadrat de 16,06 euros, fet que el situa un 7,28% per damunt dels màxims del boom. No obstant això, aquest no ha sigut el preu més car que s’ha arribat a pagar a la Ciutat Comtal pel lloguer, ja que al gener de 2018 va ser quan realment els preus de la capital catalana van aconseguir un nou rècord al arribar el metre quadrat en una mitjana de 16,26 euros. El que vol dir que després d’aquest nou pic, el lloguer a Barcelona es va anar refredant al llarg de l’any passat, tot i mantenir-se en preus superiors a la precrisi.
Aquesta mateixa situació s’ha donat també a la província de Barcelona i a la comunitat autònoma de Catalunya, així com en altres regions com Madrid, Canàries i Balears. En l’últim cas, el preu més alt del lloguer el 2007-2008 va ser de 9,83 euros, si bé, al maig de 2018 es van arribar a assolir els 10,6 euros, baixant al desembre fins als 9,83 euros de nou .
D’altra banda, el portal Idealista ha publicat una enquesta en la qual es detecta una possible tendència a la baixa en els últims mesos. Entre octubre i desembre, el 43% dels enquestats va afirmar que espera captar més habitatges per llogar, enfront del 29% que mantenia la tendència de mesos anteriors. A més, el 44% va comentar que espera resoldre més lloguers d’habitatges que abans, tot i que el 32% de les agències va destacar que es mantindrà igual.
La pregunta sobre els preus dels lloguers va tornar a crear diferències entre els enquestats. Mentre un 56% va destacar que els preus dels lloguers a les seves zones es mantindran, un 26% creu que pujaran mentre un 14% va respondre que les rendes baixaran.