Edición del miércoles, 23 mayo 2012, página 12 - Hemeroteca - Lavanguardia.es
Edición del miércoles, 23 mayo 2012, página 12
12 Cultura|s La Vanguardia Dimecres, 23 maig 2012 ESCRIPTURES ISABEL NÚÑEZ JamesLord(NovaJersey,1922-Pa- rís, 2009) va ser cronista del París de la postguerra, va escriure sobre Giacometti,Picasso iDora Maar. Aquí,amb la seva gràcia personal, relata la seva relació amb el pintor imedita sobre l’art ieltemps. BalthasarMichelKlossowski de Rola va néixer aParís l’any 1908, fill d’un historiador de l’art iesce- nògraf de famíliapolonesa vaga- ment nobleide la talentosa pinto- ra jueva Baladine.Elseu germà va ser l’escriptor ipintor Pierre Klos- sowski.Laseva infantesa va trans- córrer entre figures com Bonnard, Vuillard, Valéry iRilke, que va po- sar text al seu llibre Mitsou, histò- ria d’un gat.L’artista va adoptar el seunominfantil,Balthus,jaquese- gons Baudelaire “el geni només és la infantesa recobrada avoluntat”, ivaconstruirel seu personatge. Es va titular comte de Rola,esvains- tal·lar en un ruïnós château (gote- res iunfred considerable) amb la seva neboda imodel Frédérique,i vaimitarelsseusmestresennotre- pitjar una escola d’art. Va desde- nyar la contemporaneïtat ivabus- car el fulgor del passat al seu món personal, inquietant ipervers, de nenes somiades envoltades de gats, amb un simbolisme surreal i carrollià. Els surrealistes l’haurien acollit,peròell enrebutjava el vin- cle amb el present. Giacometti i LucianFreudelreconeixien,Picas- so li comprava quadres, Camus i Artaud li demanavenescenogra- fies, Malraux el va fer director de la casa de França alaVilla Medici romanaielvaenviaralJapó,onva conèixer Setsuko is’hi va casar. PierreMatisselivaorganitzarmos- tres aNova York iParís. IBalthus va consolidar la seva obra indife- rent al seu temps. Lord el dibuixa al seu vell châ- teau iens diverteix amb la llarga negociació perquè Balthuselre- tratés.Téunamiradacrítica,plena d’insight id’humanitat. Completa el llibre l’hàbilperfil d’Alice Be- llony-Rewald (autoradeThe lost worldofimpressionists,exclosaala portada)deBalthusaVillaMedici. Aliceelvaentrevistaralasevaèpo- ca esquerpa iell la va retratar en aquell escenari decadent, afí al seu somni aristocràtic. Balthus apa- reixesquiu,malenconiós,encanta- dor imesquí, aïllat dins el seu nú- vol. Un llibret deliciós, ben editat per Elba, que reviu una època feliç de col·laboracions entre artistes i permet reflexionar sobre l’art iels obstacles que ens imposemenla construcció d’una obra. | AITOR QUINEY Els homes del Romanticisme cata- là van viure per forjar, ipotser per forçar,eldestí.Però no un destí borgià d’allò quevapoder ser ino vaser,sinóundestíqueavuiforma part viva ivivificadora del nostre present. Van ser aquests homes d’una sòlida formació cultural ide grans recursos intel·lectuals els que van projectar la creació de bi- blioteques per fomentar el desig i el plaer del saber. El llibre Llum entre ombres,co- ordinatper Montserrat Comas,di- rectora de la Biblioteca Museu Balaguer,iVíctor Oliva, dissenya- dor gràfic inét de l’impressor ibi- bliotecari Joan Oliva,und’aquests romàntics forjadors del destí,ens parla, amb vocació divulgadora, d’aquests homes idelahistòria de sis biblioteques catalanes singu- lars, projectades per donar base a la construcció política, social icul- tural de Catalunya: el Centre de LecturadeReus(1859),ladel’Ate- neu Barcelonès (1860), la del Cen- tre Excursionista de Catalunya (1876),laBiblioteca Museu Ba- laguer(1884), laBibliotecaPública Arús(1895)ilaBibliotecadel’Insti- tut d’Estudis Catalans /Biblioteca de Catalunya(1907), que actual- ment té caràcter de Biblioteca Na- cional. Lahistòriadecadabibliotecaes- tà escrita per un especialista, ica- da història ens revela la seva mag- nituditranscendència. Aquestes biblioteques es converteixen, a més, com ens recorda el llibre, en “llocs de la història”, creades per conservar els documents que par- lendenosaltres.Noéssobrerinsis- tirenelfetquetotesneixendelde- sig de la societat civil de crear ei- nes per conservar el seu propi pa- trimonicomapaísigenerarconei- xement, ique aquesta voluntat es- tàmésvaloradaquequalsevolidea- ri polític de fer seu l’intent de diri- gir la cultura. Nohemdetenirpordelconcep- te de l’alta cultura: no baixem la guàrdia, iapropem tota la societat ales escales de pedra omosaic d’aquestes biblioteques, ique en pugielsesglaonsalarecercadelle- maAlmaLibertasambquèensrep la rèplica de l’estàtua de la lliber- tat, de Bartholdi,delaBiblioteca Pública Arús,però que bé podria ser el lema del desig de saber. Actualment,laxarxadebibliote- ques que tenim al nostre país és unadeles nostres estructures més emblemàtiquesisòlides,iaviattin- drem la Provincial de Barcelona. En aquest context, la Biblioteca de l’Institutd’EstudisCatalans/Bibli- oteca de Catalunya haurà de fo- mentar en el futur la relació entre lesbiblioteques,nonomésdelnos- trepaís,sinóamblarestadelesbi- blioteques nacionals. | DANIEL GAMPER Escrivia Stephen Hawking al seu últimllibre que si la filosofia ha mort és perquè no s’ha mantingut al correntdels avenços de la cièn- cia.Noestracta,esclar,d’esmenar aquí la planaalcèlebre científic britànic,encara quehiha diversos motiusperoposar-seaaquestdiag- nòstic, alguns dels quals es troben enaquestaordenada,clara,succin- taibeninformadamonografiaela- borada perlacatedràtica d’ètica de la Universitat de València, Adela Cortina. La neuroètica pretén substituir les teories ètiques tradicionals per unaèticacientíficaquepermetijus- tificarelsdeuresmoralsapartirde les neurones. Aquesta empresa de substitucióésqüestionadaperCor- tina,sense que això impliqui re- nunciaraltreball cooperatiu amb els desenvolupaments de la cièn- cia, apropòsit de “la llei moral en mi” de la qual parlava Kant.Una cooperacióquehacaracteritzatles dues disciplines des de sempre. L’àmbit de la neuroètica que més preocupa en aquest llibre, pe- rò, no és tant el de les limitacions ètiquesenl’estudidelaneurocièn- cia,com la investigació sobre les bases cerebrals de la nostra con- ducta moral. El primer escull a aquesta investigació adopta la for- ma de la fal·làcia naturalista: ens diualgunacosal’estructuradelcer- vell sobre per què hem d’actuar moralment?Lacontundentrespos- ta que ofereix l’autora, recolzant- se en l’ètica discursiva de Ha- bermas iApel,ésque les necessi- tats evolutives no ho poden expli- cartot, imenys encara el joc de les raonsqueensdonemelsunsalsal- tres per justificar les nostres acci- ons. Les raons són, per dir-ho així, autònomes en relació amb la nos- tra naturalesa d’éssers evolutius. Ambmoltatraçaargumentativa, es demostra també que les anàlisis neuroètiques sobrel’absència de llibertat incorrenencurtcircuits més propis de la metafísica que de la ciència. Així, la retòrica de la lli- bertat, en la qual es basa la nostra concepció de la identitat indivi- dual iels sistemes legals, queda protegidaenfrontdelsembatscien- tífics opseudocientífics. Final- ment,destaquenelsapuntsdeCor- tina cap auna neuropolítica que enspregunta sila democràcia ésla millor forma de govern tenint en compte la nostra constitució cere- bral iquin tipus d’educació ens fa- ria millors ciutadans. | Biografia ElmóndeBalthus Estudis Llumsentreombres Filosofia L’èticadelcervell James Lord Balthus Traducció de Palmira Feixas ELBA 110 PÀGINES 16 EUROS Llum entre ombres. 6biblioteques singulars ala Catalunya contemporània Coordinat per Montserrat Comas Güell iVíctor Oliva Pascuet ORGANISME AUTÒNOM DE PATRIMONI VÍCTOR BALAGUER 179 PÀGINES 28 EUROS Adela Cortina Neuroética y neuropolítica. Sugerencias para la educación moral TECNOS 262 PÀGINES 17 EUROS Balthus ilaseva dona Setsuko GETTY