Els enigmes de Barcelona en clau educativa: El Parc de la Ciutadella, un narrador de la història de Barcelona
El Parc de la Ciutadella, un narrador de la història de Barcelona
Un narrador de la història de Barcelona
DESCRIPCIÓ DEL PARC
El Parc de la Ciutadella es troba al Districte de Ciutat Vella, concretament al barri de Sant Pere, Santa Catarina i La Ribera. Està inclòs dins del triangle que formen l’Estació de França, l’Arc de Triomf i la Vila Olímpica. Es tracta d’un parc d’unes dimensions importants, ja que té una extensió de 17,42 hectàrees, aproximadament, sense tenir en compte l’extensió del Zoo de Barcelona.
Després d’una llarga guerra entre la dinastia dels Borbons i Catalunya (Guerra de Successió), Barcelona va viure un setge protagonitzat per l’exèrcit francoespanyol, que va culminar l’onze de setembre de 1714, quan es va produir el gran assalt de la ciutat de Barcelona. El que avui és conegut com la Ciutadella va ser construït com una fortalesa en forma d’estrella, per ordres de Felip V, qui volia mantenir la ciutat controlada. Va demanar a l’enginyer Jorge Próspero de Verboom la seva construcció, que començà al 1715 i acabà al 1718, convertint-se en la fortalesa més gran d’Europa. El procés de construcció d’aquest indret no va ser gens fàcil: es va haver d’enderrocar gran part del barri de la Ribera, traslladant més de 4.500 dels seus habitants al nou barri de la Barceloneta.
Degut al que aquesta fortalesa representava, va adoptar un caràcter de rebuig durant molt de temps. L’opressió, l’ocupació militar, la supressió de la llibertat o l’absolutisme de l’Antic Règimsón algunes de les connotacions que va tenir i que van ser reforçades quan la Ciutadella va adquirir un caràcter de presó i espai de martiri dels patriotes durant l’ocupació napoleònica, al 1809. Més endavant, al voltant del 1841 es va voler iniciar el seu enderrocament. Tant aquesta petició com altres que es van fer en anys posteriors (1840, 1945 i 1862) van ser denegades, fins que l’any 1869, però, Les Corts sorgides de la revolució del 1868 van aprovar que la propietat dels terrenys d’aquesta fortalesa passava a l’Ajuntament de Barcelona, a canvi de que aquest construís jardins i casernes i pagués l’enderroc. El 1878 es va produir l’enderrocament de la fortalesa, deixant només alguns edificis externs: la Capella Castrense, el Palau del Governador (actual Institut d’Educació Secundària Verdaguer), i l’Arsenal (actual Parlament de Catalunya). A més, es va col·locar el monument del general Prim a la zona d’entrada de l’actual parc.
El 1868, després de l’aixecament contra Isabel ll que va donar fi a la monarquia dels Borbons, a Barcelona es va acceptar l’enderrocament de la Ciutadella i, a partir del 1869 fins el 1884, l’alcalde de la ciutat en aquella època, Francesc Rius i Taulet, va acceptar i començar les obres de construcció del pla presentat per Josep Fontserè, qui va guanyar el concurs l’any 1971 de propostes d’urbanització amb un pla que contenia: diversos jardins, inspirats en els europeus de William Rent a Anglaterra o d’André Le Nôtre, a França; una plaça central i un passeig de circumval·lació, una font monumental, juntament amb elements ornamentals, dos llacs i una zona de bosc; un conjunt d’edificis auxiliars i infraestructures, un pont de ferro sobre les línies del ferrocarril i casetes de serveis diversos. Elies Rogent i Amat va ser l’encarregat de dirigir aquest procés de construcció, i va introduir algunes modificacions al pla inicial de Josep Fontserè, com ara la inclusió dels edificis de la Plaça d’Armes de la Ciutadella.
Durant el procés de construcció del parc, hi van col·laborar altres artistes del moment, com ara, Antoni Gaudí, qui va intervenir en la construcció de la cascada monumental i Lluís Domènech i Montaner, arquitecte del Castell dels Tres Dragons, entre d’altres. La construcció d’aquest indret es va veure motivada, en gran part, per l’imminent Exposició Universal de 1888.
Anys després es va ampliar el parc amb la construcció d’edificis nous, com el Museu Martorell (antic Museu de Geologia), a l’any 2000; l’umbracle, ja projectat per Josep Fontserè, però, acabat per Josep Amargós i Samaranch; i una part de la “Galeria de les Màquines” (actualment ocupada pels serveis del Zoo de Barcelona). L’any 1892, després de l’Exposició Universal de 1888, alguns terrenys es van cedir al Parc Zoològic de Barcelona (inaugurat el 1892), ja que van quedar sense ús.
Actualment, es tracta d’un parc públic que conserva elements del passat juntament amb altres més moderns, la qual cosa dota de riquesa i bellesa a aquest parc i el fa ser especial i significatiu.
El Parc de la Ciutadella, com ja s’ha dit, es troba al barri de Sant Pere, Santa Caterina i La Ribera, en la part sud-est de la ciutat de Barcelona i es pot arribar amb diversos mitjans de transport: metro, autobús, tram i tren.
Si es vol arribar amb metro s’ha de baixar a la parada “Arc de Triomf” de la línia 1, o bé baixar a la parada “Barceloneta” de la línia 4. També es pot arribar amb diferents busos que es troben molt a prop del parc, els quals són: el 14, el 17, el 39, el 45, el 51, el 59, el 64, el D20 i l’H16. Si s’opta pel tram s’ha de baixar a la parada “Ciutadella. Vila Olímpica”. També és possible arribar-hi en tren abaixant-se a l’Estació de França.
Amb aquesta activitat es vol aconseguir que els alumnes que la facin coneguin la història de la ciutat de Barcelona mitjançant l’espai del Parc de la Ciutadella. Per tal d’assolir-ho s’utilitzarà l’estratègia investigació-acció, la qual fa, d’una banda, que els i les alumnes s’impliquin molt i; de l’altra, que treballin de forma cooperativa per tal d’anar descobrint els diferents enigmes que ajudaran a entendre la història.
L’activitat es dividirà en dues parts, la primera de les quals serà una gimcana en que els alumnes actuaran com investigadors i hauran d’anar superant totes les proves per conèixer els enigmes del parc. També hauran de saber situar-se i dibuixar les rutes que fan, millorant així la seva capacitat d’orientació. La següent part es basarà en situar tots els esdeveniments històrics parlats en ordre en una corda per tal de saber que ha passat al llarg de la història en el parc.
Títol de l’activitat: El Parc de la Ciutadella: un narrador de la història de Barcelona.
Model o estratègia educativa: investigació-acció.
- Conèixer l’espai mitjançant la realització d’activitats diverses.
- Establir connexions entre la història del passat i del present a través del coneixement d’esdeveniments succeïts en diferents moments històrics.
- Fer hipòtesis sobre un tema en concret basant-se en l’observació.
- Desenvolupar una actitud curiosa i d’investigació que promogui l’aprenentatge autònom i alhora cooperatiu.
- Aprendre a orientar-se en l’espai mitjançant l’ús d’un plànol.
L’activitat està basada en dues parts: la primera, que seria la realització d’una gimcana basada en una pregunta d’investigació i; la segona, que seria la reconstrucció de la història mitjançant la col·locació en una línia del temps de les fotografies que representen cada punt de la gimcana.
PRIMERA PART: LA GIMCANA D’INVESTIGACIÓ(1 hora i 30 minuts)
L’activitat es genera entorn a la pregunta “Què va passar al Parc de la Ciutadella?”. Per tal d’arribar a la resposta els i les alumnes adoptaran el paper d’investigadors i recorreran el parc realitzant diferents proves. El grup-classe s’haurà de dividir en cinc grups d’entre cinc a set persones, i cada grup haurà de superar cinc proves que es realitzaran en cinc indrets diferents del parc.
A mesura que realitzin cada prova, tornaran al punt base, on estarà el/la mestre/a i els validarà aquella prova. Un cop validada, el/la professor/a els donarà el material necessari per realitzar la següent prova. L’ordre de realització de les diferents proves no serà el mateix per a cada grup per tal d’evitar que més d’un grup es trobi en el mateix punt.
Per realitzar cadascuna de les proves es donaran dos elements a cada grup: una fotografia del lloc on han d’anar i un paper on indica el que han d’esbrinar i/o fer en aquell espai. Abans de començar amb el que podríem anomenar “la gimcana d’investigació” s’explicarà com funciona l’activitat i que, a part de realitzar cada prova, tindran un mapa del Parc de la Ciutadella on hauran d’anar enganxant les fotografies dels diferents llocs on es troben aquests en el mapa. Això, serà també part de cada prova, la qual només serà validada en cas que tant el que s’hagi demanat estigui fet correctament com que la fotografia estigui ben col·locada en el mapa del parc.
Abans de començar cada prova hauran de cercar l’emplaçament on es troba aquesta. Els diferents punts o parades dels quals compta “la gimcana d’investigació” són els següents:
En aquest punt els i les alumnes hauran de fer diferents hipòtesis sobre el perquè es va fer la cascada del Parc de la Ciutadella i hauran de realitzar un dibuix d’aquesta. Pels alumnes aquest lloc rebrà el nom de “l’espai de l’aigua”.
La Parròquia castrense
En aquest lloc, el grup haurà de fer hipòtesis sobre el que és el lloc i en quin moment va ser construït. També hauran de respondre a la pregunta “Et recorda a algun edifici del teu barri/poble? Pels alumnes l’emplaçament rebrà el nom de “el lloc castrense”.
Aquí, els alumnes hauran de respondre a tres qüestions: “Què creieu que és aquest edifici?”, “Què creieu què es fa en aquest lloc?”, “Quines persones hi treballen?”. A més, hauran de cercar el nom de l’edifici i apuntar-ho. Pels alumnes aquest lloc rebrà el nom de “l’edifici del poder”.
El castell dels 3 dragons
Al castell, els i les alumnes hauran de dedicar-se a observar l’edifici i fer hipòtesis sobre l’ús que creguin que tenia quan es va construir i, si creuen que era el mateix d’ara o ha canviat i com ho ha fet. També, hauran de cercar unes plaques blanques que es troben a la façana i hauran de dir què hi posa en aquestes. Una vegada hagin fet aquest exercici d’observació, hauran d’explicar per què creuen que es van posar aquests noms en aquestes plaques i quina relació podria tenir amb la funció actual de l’edifici. Pels alumnes aquest espai rebrà el nom de “el castell canviant”.
Escultura als voluntaris catalans
En aquest lloc els nens i nenes hauran de buscar, primerament, una placa on trobin informació sobre l’escultura. Un cop llegida la placa hauran d’imaginar-se sent els voluntaris catalans i pensar com actuarien en la situació que l’escultura descriu. Hauran de gravar-se en vídeo representant aquesta escena. Pels alumnes aquest emplaçament rebrà el nom de “l’escultura del poble unit”.
Un cop tots els grups hagin realitzat totes les proves, els alumnes, juntament amb la guia del/la docent, exposaran el que han fet a cada prova, corregiran la localització de cada punt (la mestra enganxarà les fotografies en un mapa, igual que havien fet els alumnes), i els continguts treballats a cada prova.
SEGONA PART: UNA CORDA COM A LÍNIA DEL TEMPS (40 minuts)
Un cop realitzada la primera part i posada en comú el/la mestre/a amb l’ajuda d’un dels mestres que hagin vingut, posarà una corda entre dos arbres que estarà lligada a cadascun d’aquests i es mantindrà tibant. S’explicarà als i els alumnes que en aquesta hauran de penjar amb una pinça les fotografies de cada lloc com si la corda fos una línia del temps i les fotografies es col·loquessin en el moment en què es va construir l’emplaçament que es veu en elles.
La corda començarà a l’any 1700 i acabarà en el 2016. Hi haurà marques de color vermell que indicaran el canvi de segle i marques de color blanc que indicaran la meitat de segle. A més, es col·locarà un paper penjat en aquesta que indiqui a quin any correspon cada marca.
Els alumnes tindran una estona per rumiar sobre quan creuen que es va construir cada espai del parc, i després es posarà en comú. Llavors, cada grup penjarà la seva foto. Cada grup es distingirà de la resta pel color del marc de les fotos, que serà de diferent color.
Finalment, un cop tots els grups hagin posat un per un les seves fotografies de forma ordenada, col·locant cada membre del grup una d’aquestes, es dirà quan es va construir cada espai i s’aniran comptant els punts de cada equip. Guanyarà l’equip que tingui més encerts.
El material necessari per a la primera part serà: un plànol del Parc de la Ciutadella per a cada grup, les cinc fotografies de cada emplaçament per a cada grup amb un marc de color diferent per a cadascun, les cinc targetes que indiquen què s’ha de fer a cada prova i el blutack per tal d’enganxar les fotografies al plànol.
Per a la segona part, el material necessari serà la corda, les pinces, les fotografies de cada emplaçament utilitzades durant la gimcana, i les targetes que indiquen els anys que es posaran sobre la corda.
Es necessitarà la col·laboració de cinc mestres de l’escola que tinguin disponibilitat horària per acompanyar els alumnes durant la realització de les proves. L’activitat es pot realitzar durant un matí sencer i seria convenient que entre les dues parts de l’activitat es deixés mitja hora d’esbarjo per tal que els nens esmorzessin i descansessin.
És recomanable que els grups de la gimcana s’establissin dos o tres dies abans de la sortida a classe per tal que una persona de cada grup portés una càmera amb la qual es gravaria el vídeo a la parada de la gimcana “escultura als voluntaris catalans”.
Com que és un espai a l’aire lliure, convindria que l’activitat no es dugués a terme a l’hivern, ja que els nens no estarien còmodes realitzant-la.
Ajuntament de Barcelona. Districte de Ciutat Vella http://ajuntament.barcelona.cat/ciutatvella/ca/ Recuperat el 27 d’abril de 2016.
Conocer Barcelona. Parque de la Ciutadella https://www.conocerbarcelona.com/parque-ciutadella. Recuperat el 12 d’abril de 2016.
Parc de la Ciutadella https://ca.wikipedia.org/wiki/Parc_de_la_Ciutadella. Recuperat el 15 d’abril de 2016.
Rutas con Historia. Edad Contemporánea http://www.rutasconhistoria.es/loc/parque-de-la-ciudadela Recuperat el 27 d’abril de 2016.
Vázquez, J. i Sánchez, C. (abril de 2002). El Parque de la Ciudadela de Barcelona. Trabajos de campo e itinerarios urbanos http://www.ub.edu/geocrit/ciutadella.htm Recuperat el 12 d’abril de 2016.
Visit Barcelona. Parc de la Ciutadella http://www.barcelonaturisme.com/wv3/es/page/380/parc-de-la-ciutadella.html Recuperat el 12 d’abril de 2016.
Publicat per lovere a 13:54
Etiquetes de comentaris: Cicle Superior, Ciutat Vella, fortalesa militar, Investigació acció, Patrimoni cultural artístic, patrimoni històric