(540.16 KB)
Data del document 30/05/2011
Número del document JUS/1375/2011
Número de control 11146065
Número 5894
Pàgina 32057
RESOLUCIÓ JUS/1375/2011, de 30 de maig, per la qual, havent-ne comprovat prèviament l'adequació a la legalitat, s'inscriuen al Registre de Col·legis Professionals de la Generalitat de Catalunya els Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya.
Vist l'expedient d'adaptació dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya a la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals, incoat arran de la sol·licitud 28 de juliol de 2010, del qual resulta que en data 22 de març de 2011 es va presentar el text dels Estatuts adaptat als preceptes de la Llei esmentada, aprovat en les assemblees generals extraordinàries del Col·legi de dates 4 de juny de 2010 i 4 de març de 2011;
Atesos l'Estatut d'autonomia de Catalunya, aprovat per la Llei orgànica 6/2006, de 19 de juliol, de reforma de l'Estatut d'autonomia; la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals; la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya; la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya; el Decret legislatiu 3/2010, de 5 d'octubre, per a l'adequació de normes amb rang de llei a la Directiva 2006/123/CE, del Parlament i del Consell, de 12 de desembre de 2006, relativa als serveis en el mercat interior; i els Estatuts col·legials vigents declarats adequats a la legalitat per la Resolució JUS/147/2005, de 19 de gener (DOGC núm. 4314, de 2.2.2005);
—1 Declarar l'adequació a la legalitat de l'adaptació dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya a la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals, i disposar-ne la inscripció al Registre de Col·legis Professionals de la Generalitat de Catalunya.
—2 Disposar que el text dels Estatuts adaptats a la Llei 7/2006, de 31 de maig, es publiqui al DOGC, a l'annex d'aquesta Resolució.
Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya
De la constitució, naturalesa i abast del Col·legi
D'acord amb la Llei 2/2001, de 9 d'abril, publicada al DOGC del 19 d'abril de 2001, es constitueix el Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya, en endavant el Col·legi, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins i l'exercici de les seves funcions.
El Col·legi podrà usar també el seu acrònim, format per les lletres COETIC.
Definició del Col·legi
El Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya és una corporació de dret públic catalana que aglutina els enginyers/eres tècnics/ques en informàtica i els graduats/ades en enginyeria en informàtica, els representa, els organitza, els protegeix els millora, tot vetllant per un adequat exercici de la professió, amb garantia de qualitat i voluntat de servei a la societat i a la ciutadania.
El Col·legi es vertebra al voltant de quatre eixos: el col·legiat/ada, el ciutadà/ana i l'empresa i Catalunya.
Disposicions legals bàsiques
A més a més de la Llei 2/2001 i dels presents Estatuts, el Col·legi es regirà per les disposicions legals aplicables. S'esmenten en particular les següents:
En l'àmbit estatal, la Llei 2/74 de 13 de febrer (BOE de 15 de febrer de 1974), modificada per la Llei 74/78, de 26 de desembre, per adaptar-la a la Constitució espanyola, estableix les normes reguladores dels col·legis professionals. Posteriorment, la Llei 7/97 de 14 d'abril (BOE del 15 d'abril de 1997) estableix mesures liberalitzadores en matèria de col·legis professionals. Així com el Reial decret legislatiu 6/1999, de 16 d'abril, de mesures urgents i liberalització i increment de la competència (BOE del 16 d'abril de 1999), i el Reial decret legislatiu 6/2000, de 23 de juny, de mesures urgents d'intensificació de la competència en mercats de béns i serveis (BOE del 24 de juny del 2000). També la vigent normativa sobre societats professionals, Llei 2/2007, de 15 de març, i la Llei 25/2009, de 22 de desembre, de lliure accés a les activitats de serveis i al seu exercici (Llei òmnibus).
En l'àmbit català, la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals.
Seran igualment d'aplicació totes les disposicions legals posteriors que aprovin el Congrés de Diputats o el Parlament de Catalunya en matèria de col·legis professionals.
Abast del Col·legi
El Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya agrupa les persones que ho sol·licitin, i que disposin de la titulació d'enginyer tècnic en informàtica, la de grau en enginyeria en informàtica, la de diplomat en informàtica o un títol estranger equivalent al d'enginyer tècnic en informàtica degudament homologat. Per raons d'ordre pràctic, en tot el text dels presents Estatuts, totes aquestes persones seran referides com enginyers/eres tècnics/ques en informàtica, grau en enginyeria en informàtica, titulats en enginyeria tècnica en informàtica o expressió equivalent.
A banda d'aquests membres, el Col·legi podrà acceptar diferents formes d'adhesió o suport per part de persones físiques o jurídiques. El reconeixement d'aquestes formes d'adhesió o suport no comportarà en cap cas la pertinença al Col·legi.
Tal com assenyala la Llei 2/2001, l'àmbit territorial del Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya, és Catalunya i la seva seu s'estableix inicialment al c. Aragó, 186, 2n 4a, 08011 Barcelona, sens perjudici de posteriors trasllats per acord en Assemblea General Extraordinària, convocada especialment a tal efecte, o en Assemblea General Ordinària, en cas de trasllat dins la mateixa localitat.
Extensió dels presents Estatuts
Els presents Estatuts es podran veure complementats o desenvolupats per un reglament d'ordre intern o per diversos d'específics. Aquests reglaments hauran de ser aprovats per l'Assemblea.
Dels fins i les facultats del Col·legi
El Col·legi té com a finalitat essencial vetllar perquè l'actuació de les persones col·legiades respongui als interessos i a les necessitats de la societat en relació amb l'exercici professional, i especialment garantir el compliment de la bona pràctica i de les obligacions deontològiques de la professió, i la protecció dels interessos de les persones usuàries i consumidores dels serveis professionals. També té com a finalitat l'ordenació, la representació i la defensa de la professió i dels interessos professionals de les persones col·legiades.
En llur condició de corporació de dret públic, el Col·legi està subjecte al règim de responsabilitat patrimonial de les administracions públiques pel que fa a l'exercici de les funcions públiques que els atribueix la llei.
Per tal d'assolir els objectius que planteja l'article precedent, el Col·legi exercirà totes aquelles funcions que cregui oportunes, d'acord amb aquests Estatuts i amb la legislació vigent, bé directament, a través d'acords amb altres entitats o bé a través d'entitats autònomes promogudes pel Col·legi.
A. Funcions públiques
El Col·legi exercirà les següents funcions públiques:
1. Ordenar, en l'àmbit de la seva competència i d'acord amb les lleis, l'exercici de la professió dels col·legiats i col·legiades, i vetllar per l'ètica i la dignitat professional i pel respecte degut als drets de les ciutadanes i ciutadans.
2. Participar en els procediments d'obtenció de l'acreditació d'aptitud per a l'exercici de la professió col·legiada, en el cas que la llei estableixi aquest requisit.
3. Promoure i facilitar la formació contínua de les persones col·legiades, que permeti garantir llur competència professional.
4. Adoptar les mesures necessàries per a facilitar l'exercici professional no permanent, en compliment del que estableixen la normativa de la Unió Europea i les lleis.
5. Fomentar l'ús de la llengua catalana entre les persones col·legiades i en els àmbits institucionals i socials en els quals s'exerceix la professió.
6. Informar en els processos judicials, administratius i arbitrals en els quals es discuteixin qüestions relatives a honoraris i aranzels professionals.
7. Vetllar perquè l'activitat professional de tot el sector s'adeqüi als interessos de les ciutadanes i ciutadans.
8. Assumir, en el seu àmbit, la representació de la professió i la seva defensa, de conformitat amb el que disposen les lleis de col·legis professionals i altres disposicions legals, estatals i autonòmiques que els afectin, i el dret comunitari, davant l'Administració, les institucions, els tribunals, les entitats i els particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afectin els interessos professionals generals.
9. Vetllar ineludiblement pels drets i els deures dels col·legiats i col·legiades. En particular, la protecció dels drets contractuals i laborals dels col·legiats i col·legiades, la protecció adequada del dret a la independència tècnica en l'exercici de la professió i evitar que es desconegui o es dificulti l'exercici de la professió interposant el valiment de les qüestions que corresponguin al camp privatiu de l'activitat dels enginyers/eres tècnics/ques i del grau en enginyeria en informàtica que determinin les disposicions legals.
10. Exercir la funció disciplinària i vetllar perquè, dins l'àmbit de l'enginyeria tècnica i el grau en enginyeria en informàtica, cap persona no assumeixi responsabilitats per a les que no estigui adequadament preparada, d'acord amb la legislació vigent i la ordenació de la professió.
11. Exercir totes aquelles funcions que li siguin encomanades per les diferents administracions públiques i assessorar organismes de l'Estat, de la Comunitat autònoma i de les corporacions locals, les persones i les entitats públiques o privades, i els mateixos col·legiats i col·legiades, emetent informes, resolent consultes o actuant en arbitratges tècnics i econòmics a instància de les parts.
12. Cooperar amb l'Administració de Justícia i altres organismes oficials o particulars en la designació d'enginyers/eres tècnics/ques i de grau en enginyeria en informàtica que hagin d'intervenir com a perits en els assumptes judicials i en altres, i que hagin de realitzar informes, dictàmens, taxacions o altres activitats professionals.
13. Informar i participar en la redacció i/o elaboració de les modificacions de la legislació vigent en tot el que es relaciona amb l'enginyeria tècnica i amb el grau en enginyeria en informàtica.
14. La representació institucional exclusiva de la professió, la defensa dels interessos professionals dels col·legiats i col·legiades i la protecció dels interessos dels consumidors i usuaris dels serveis dels col·legiats i col·legiades, tot això sense perjudici de la competència de l'Administració pública per raó de la relació funcionarial.
15. Visar els projectes i els treballs de les persones col·legiades en els termes i amb els efectes que determini la normativa corresponent.
16. El Col·legi podrà promoure la constitució d'un tribunal arbitral per resoldre aquelles qüestions que li siguin sotmeses, així com altres serveis de defensa dels interessos de les ciutadanes i els ciutadans.
17. Posar a disposició de les persones usuàries i consumidores destinatàries dels serveis professionals, i també de les persones col·legiades, la informació sobre els Estatuts col·legials; els codis deontològics i de bones pràctiques de la professió; les dades professionals de les persones col·legiades; les vies de reclamació i queixes relatives a l'activitat col·legial o de les persones col·legiades; els recursos que es puguin interposar en cas de conflicte, i les mesures necessàries per fer efectives les obligacions esmentades.
18. Disposar d'un servei d'atenció als consumidors o usuaris, que ha de tramitar i resoldre totes les queixes i reclamacions referides a l'activitat col·legial o professional dels col·legiats i col·legiades que presenti qualsevol consumidor o usuari que contracti els serveis professionals, així com associacions i organitzacions de consumidors i usuaris en representació seva o en defensa dels seus interessos. EI Col·legi, a través d'aquest servei d'atenció als consumidors o usuaris, ha de resoldre sobre la queixa o reclamació segons sigui procedent: o bé informant sobre el sistema extrajudicial de resolució de conflictes, o bé remetent l'expedient als òrgans col·legials competents per instruir els oportuns expedients informatius o disciplinaris, o bé arxivant, o bé adoptant qualsevol altra decisió de conformitat amb dret. La regulació d'aquest servei ha de preveure la presentació de queixes i reclamacions per via electrònica i a distància.
19. Impulsar el desenvolupament d'activitats científiques, tècniques, econòmiques, socials i culturals relacionades amb la professió i establir, si és el cas, la col·laboració adient amb els organismes o les entitats que puguin contribuir a un millor acompliment d'aquesta tasca.
20. Recollir i encarrilar les aspiracions de la professió. Amb aquest objectiu, el Col·legi elevarà al Govern de la Generalitat, si es tracta d'assumptes d'àmbit català, o al de l'Estat, a través del Consell General si estigués constituït, si es tracta d'assumptes d'àmbit estatal, perquè aquest ho elevi als centres oficials corresponents, tots els suggeriments que cregui oportuns i relacionats amb la perfecció i la regulació dels serveis que poden prestar els col·legiats i col·legiades, tant a les corporacions oficials com a les entitats i particulars, així com pel que fa a l'establiment de barems orientatius per al càlcul d'honoraris.
21. Organitzar i desenvolupar la previsió social entre els col·legiats i col·legiades i complementar, si cal, l'acció protectora dels organismes de la Seguretat Social.
22. Aprovar llurs pressupostos i fixar les aportacions dels col·legiats.
23. Les altres funcions de naturalesa pública que li atribueixi la legislació vigent.
B. Altres funcions
El Col·legi, com a entitat de base associativa privada, exercirà les funcions següents a títol enunciatiu i no limitatiu:
1. Mantenir i estrènyer els sentiments d'unió, solidaritat i companyonia entre els col·legiats i col·legiades i les relacions d'harmonia i respecte recíproc entre tots els qui cooperen en el sector informàtic.
2. Fomentar i prestar serveis en interès de les persones col·legiades i de la professió en general.
3. Posar a disposició dels i de les professionals tota la informació necessària per a accedir a la professió i per al seu exercici, facilitant-los la gestió dels tràmits relacionats amb la col·legiació i l'exercici professional.
4. Intervenir, en via de conciliació o arbitratge, en les qüestions que, per motius professionals, se suscitin entre els col·legiats i col·legiades o entre aquests/es i terceres persones, sempre que ho demanin de comú acord les parts implicades.
5. Fomentar el desenvolupament de la recerca i del progrés tecnològic en benefici i suport del desenvolupament del sector informàtic i de tota la societat i recolzar aquelles institucions, públiques o privades, que ajudin a assolir els objectius esmentats.
6. Col·laborar amb totes aquelles organitzacions de Catalunya, de l'Estat, de la Comunitat Europea o de la resta del món que tinguin fins i objectius similars o equivalents als del Col·legi.
7. Procurar l'harmonia i la col·laboració entre els col·legiats i col·legiades, impedint la competència deslleial entre ells.
8 Obtenir l'acoblament més adequat dels col·legiats i col·legiades a les empreses del sector, en els serveis i en les corporacions de caràcter públic, i una més gran eficàcia de la seva tasca professional, dins de les millors condicions per a ells mateixos fent servir, amb aquest propòsit, els mitjans que consideri més oportuns.
9. Mantenir una estreta relació amb les universitats, per tal de vetllar per la qualitat i l'eficàcia de la formació dels enginyers/eres tècnics/ques i del grau en enginyeria en informàtica relacionats amb la indústria i els serveis.
10. Promoure la formació permanent, especialment tècnica però també de tot el ventall d'aspectes de l'exercici professional de la informàtica, dels seus col·legiats i col·legiades.
11. El Col·legi no establirà barems orientatius ni qualsevol altra orientació, recomanació, directriu, norma o regla sobre honoraris professionals. Tot això, sens perjudici de facilitar a les persones usuàries i consumidores informació en matèria d'honoraris professionals respectant sempre el règim de lliure competència.
12. També podrà promoure l'oferiment de serveis orientats a garantir la qualitat del treball professional en l'àmbit de la informàtica.
13. Atendre les sol·licituds d'informació sobre els col·legiats i col·legiades i sobre les sancions fermes que se'ls imposin, i també les peticions d'inspecció o investigació que els formuli qualsevol autoritat competent d'un Estat membre de la Unió Europea en els termes que preveu la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sempre que les sol·licituds d'informació i de realització de controls, inspeccions i investigacions estiguin degudament motivades i que la informació obtinguda s'utilitzi únicament per a la finalitat per a la qual es sol·liciti.
14. Atendre les queixes o reclamacions que presentin els col·legiats i col·legiades.
15. Custodiar, a petició del o de la professional i d'acord amb els Estatuts, la documentació pròpia de la seva activitat que es vegin obligats a guardar de conformitat amb la normativa vigent.
16. Qualsevol altre fi que l'Assemblea acordi, sempre que guardi relació amb la professió i no s'oposi a les disposicions legals que afecten el Col·legi.
Protocol lingüístic
El català és la llengua pròpia del Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya. El castellà també és llengua oficial.
En la mesura en què els pressupostos ho permetin, es procurarà oferir el material dirigit als col·legiats i col·legiades en les dues llengües. En qualsevol cas, tothom tindrà dret a dirigir-se al Col·legi en la llengua que li resulti més còmoda d'entre les dues esmentades.
De les relacions entre COETIC, COEINF i les corresponents associacions
Denominació comuna
El Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya i el Col·legi Oficial d'Enginyeria en Informàtica de Catalunya, en tots aquells actes en què participin conjuntament, podran usar la denominació comuna de col·legis oficials d'enginyeries en informàtica de Catalunya.
Els col·legis oficials d'enginyeries en informàtica de Catalunya, a no ser que una de les dues juntes acordi el contrari, compartiran tots els seus serveis, beneficiant-se així d'un avantatge d'economia d'escala.
No duplicació de funcions
Els col·legis oficials d'enginyeria en informàtica de Catalunya podran compartir grups de treball, comissions, àrees temàtiques i de gestió i fins i tot vicedeganats, a excepció expressa dels càrrecs de degà/ana, vicedegà/ana de presidència, tresorer, secretari/ària, si bé també es podran coordinar i nomenar caps d'àrea comuns.
Reglament d'encaix COEINF-COETIC
El marc de la relació de col·laboració entre els dos col·legis es concretarà en un reglament que haurà de ser aprovat per les dues assemblees.
Dels col·legiats i col·legiades, les societats professionals i altres formes d'adhesió al Col·legi
Dels col·legiats i col·legiades
És requisit indispensable per ser admès com a col·legiat, estar en possessió d'un dels títols definits a l'article 4, expedit d'acord amb la legislació corresponent o reconegut oficialment amb efectes professionals per al territori de l'Estat; no estar inhabilitat per a l'exercici de la professió ni trobar-se suspès en l'exercici professional, ni haver estat objecte d'expulsió de l'organització col·legial.
L'accés i l'exercici de la professió es regirà pel principi d'igualtat de tracte i no discriminació, en particular per raó d'origen racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat o orientació sexual, en els termes de la secció III del capítol III del títol II de la Llei 62/2003, de 30 de desembre.
Els i les professionals dels estats membres de la Unió Europea poden prestar lliurement els seus serveis a Catalunya. Aquesta prestació no es pot impedir o restringir per raons de qualificació professional, sempre que estiguin col·legiats o establerts legalment en un altre estat membre, per a exercir la mateixa professió.
L'exercici que comporta desplaçament temporal transnacional d'un o una professional es regeix per la normativa relativa al reconeixement de qualificacions.
En qualsevol cas, la incorporació en el col·legi on el professional o la professional té el domicili únic o principal l'habilita per a exercir la professió en tot el territori de l'Estat. Amb la finalitat de garantir el compliment de la bona praxi i de les obligacions deontològiques de la professió en els supòsits d'exercici professional en territori diferent al de la col·legiació, el Col·legi utilitzarà els mecanismes de comunicació i cooperació administratius adequats.
La incorporació al Col·legi no és necessària si es tracta de professionals de la Unió Europea, col·legiats o establerts legalment amb caràcter permanent en qualsevol país de la Unió que desitgi exercir la professió ocasionalment o temporalment a Catalunya. Aquest exercici temporal o ocasional es regeix per la normativa relativa al reconeixement de qualificacions.
Tipus de col·legiats i col·legiades
Els col·legiats i col·legiades podran figurar inscrits com exercents (exercents autònoms o exercents exclusivament per compte de tercers) i no exercents.
1. Seran col·legiats i col·legiades en exercici autònom o exercents autònoms els qui practiquin l'enginyeria tècnica o el grau en enginyeria en informàtica en qualsevol de les seves diverses modalitats, totalment o parcialment per compte propi, ja sigui donats d'alta d'IAE o en una empresa de la que posseeixin més del 50%.
2. Seran col·legiats i col·legiades en exercici exclusiu per compte de tercers els qui practiquin l'enginyeria tècnica o el grau en enginyeria en informàtica en qualsevol de les seves diverses modalitats exclusivament per compte aliè, amb relació funcionarial, laboral o sense retribució en una tasca solidària, sense cap tipus d'exercici privat o que no reuneixi els requisits de l'apartat anterior.
3. Seran col·legiats i col·legiades sense exercici o no exercents aquells titulats d'enginyeria tècnica o de grau en enginyeria en informàtica que, desitjant formar part de l'organització col·legial, no exerceixin la professió, ja sigui per jubilació, per estar a l'atur o per dedicar-se a una altra activitat.
Tràmits d'incorporació al Col·legi
Per tal d'incorporar-se al Col·legi, els titulats/des als que fa referència l'article 4 d'aquests Estatuts presentaran la corresponent sol·licitud, la documentació que acrediti que es troben en possessió del títol i tota altra documentació complementària que el Col·legi demani en cada cas. Quan l'interessat que sol·liciti la inscripció procedeixi d'un altre Col·legi, haurà de presentar certificació acreditativa d'aquest fet.
El Col·legi disposarà els mitjans necessaris perquè els sol·licitants puguin tramitar la seva col·legiació per via telemàtica.
El Col·legi disposarà d'una pàgina web perquè, a través de la finestreta única que preveu la Llei 17/2009, de 23 de novembre, els professionals puguin realitzar tots els tràmits necessaris per a la col·legiació, el seu exercici i la seva baixa en el col·legi, a través d'un únic punt, per via electrònica i a distància. Concretament, a través d'aquesta finestreta única, els professionals podran, de manera gratuïta:
a) Obtenir tota la informació i els formularis necessaris per a l'accés a l'activitat professional i el seu exercici.
b) Presentar tota la documentació i sol·licituds necessàries, incloent-hi la de la col·legiació.
c) Conèixer l'estat de tramitació dels procediments en els quals tingui consideració d'interessat i rebre la corresponent notificació dels actes de tràmit preceptius i la resolució d'aquests pel Col·legi, inclosa la notificació dels expedients disciplinaris quan no sigui possible fer-ho per altres mitjans.
d) Convocar els col·legiats i col·legiades a les juntes generals ordinàries i extraordinàries i posar en coneixement seu l'activitat pública i privada del col·legi professional.
2. Igualment, a través de la finestreta única, per defensar més bé els drets dels consumidors i usuaris, el Col·legi oferirà la informació següent, de forma clara, inequívoca i gratuïta:
a) L'accés al Registre de col·legiats i col·legiades, que ha d'estar permanentment actualitzat i en el qual han de constar, com a mínim, les dades següents: nom i cognoms dels professionals col·legiats i col·legiades, número de col·legiació, títols oficials dels quals està en possessió, domicili professional i situació d'habilitació professional.
b) L'accés al Registre de societats professionals, que ha de tenir el contingut descrit a l'article 8 de la Llei 2/2007, de 15 de març, de societats professionals.
c) Les vies de reclamació i els recursos que es poden interposar en cas de conflicte entre el consumidor o usuari i un col·legiat o el col·legi professional.
d) Les dades de les associacions o organitzacions de consumidors i usuaris a les quals els destinataris dels serveis professionals es poden adreçar per obtenir assistència.
e) El contingut del codi deontològic.
El Col·legi adoptarà les mesures necessàries per al compliment del que preveu aquest article, incorporant les tecnologies necessàries i creant i mantenint les plataformes tecnològiques que garanteixin la interoperabilitat entre els diferents sistemes i l'accessibilitat de les persones amb discapacitat, posant en marxa, si s'escau, els mecanismes de coordinació i col·laboració necessaris amb altres col·legis, amb els consells generals i autonòmics i/o amb les corporacions d'altres professions.
El Col·legi facilitarà als consells generals o superiors i, si s'escau, al consell autonòmic de col·legis, la informació relativa a les altes, baixes i qualssevol altres modificacions que afectin els registres de col·legiats i col·legiades i de societats professionals, per al seu coneixement i anotació en els registres centrals de col·legiats i col·legiades i de societats professionals d'aquells.
Les sol·licituds d'ingrés les haurà de resoldre la Junta, després de les comprovacions pertinents. Amb caràcter provisional o urgent el degà/ana, si el sol·licitant compleix els requisits, pot atorgar la col·legiació i presentar-la a posterior ratificació de la Junta. L'acceptació definitiva o la denegació d'una sol·licitud d'ingrés s'haurà de comunicar a l'interessat en el termini màxim de tres mesos a partir de la data de la seva presentació. En el cas de denegació, es faran constar els motius que l'han motivada. El sol·licitant podrà, en aquest cas, recórrer davant la Junta.
Drets dels col·legiats i col·legiades
Els col·legiats i col·legiades gaudiran dels drets següents:
1. Actuar professionalment en l'àmbit territorial de qualsevol col·legi d'enginyeria tècnica en informàtica de l'Estat. A aquests efectes, serà suficient la incorporació a un sol col·legi, que ha de ser el del domicili professional únic o principal, per exercir en tot el territori espanyol.
En els supòsits d'exercici professional en un territori diferent al de col·legiació, als efectes d'exercir les competències d'ordenació i potestat disciplinària que corresponen al col·legi del territori en el qual s'exerceixi l'activitat professional, en benefici dels consumidors i usuaris, el col·legi utilitzarà els oportuns mecanismes de comunicació i els sistemes de cooperació administrativa entre autoritats competents que preveu la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sobre el lliure accés a les activitats de serveis i el seu exercici. Les sancions imposades, si s'escau, pel col·legi del territori en el qual s'exerceixi l'activitat professional tindran efectes en tot el territori espanyol.
2. Participar, sempre que no perjudiquin els drets d'altri, en l'ús i el gaudiment dels béns del Col·legi i dels serveis que aquest tingui establerts per ell mateix o per mitjà dels acords o de les entitats autònomes a què fa referència l'article 8 d'aquests Estatuts, un cop complertes, en aquest cas, les condicions que es fixin en els seus respectius acords, estatuts o reglaments.
3. Participar plenament i activament en les activitats del Col·legi, un cop complertes les condicions establertes en aquest sentit, i rebre informació adequada sobre la marxa i el funcionament del Col·legi.
4. Assistir als actes corporatius i prendre part en les votacions i les deliberacions que es preveuen en aquests Estatuts i, quan n'hi hagi, en els estatuts generals. I així mateix, assistir, amb veu i vot, a les assemblees del Col·legi.
5. Dur a terme els projectes, els dictàmens i els peritatges, les avaluacions i altres treballs que siguin sol·licitats al Col·legi per entitats o particulars i que els corresponguin per torn o pel mecanisme d'assignació prèviament establert.
6. Obtenir de la Junta i de la Comissió de Govern l'adequada empara quan considerin lesionats o menyscabats els seus drets i interessos de professional o de col·legiat o els de la Corporació, o bé sol·licitar un arbitratge objectiu i neutral en aquelles qüestions que ho facin necessari o aconsellable.
7. Posar en coneixement de la Comissió de Govern tots els fets que puguin afectar la professió particularment o col·lectivament, i que puguin determinar-ne la intervenció.
8 Obtenir del Col·legi còpia certificada dels documents acreditatius de les relacions del col·legiat amb el Col·legi relatius a qualsevol assumpte professional tramitat per a la seva intervenció.
9. Sol·licitar la seva inscripció als torns o procediments establerts per als treballs demanats al Col·legi per entitats o particulars a què es refereix el punt 5 d'aquest article, i que es regiran per normes especials aprovades per la Junta i ratificades per l'Assemblea.
10. Ser elector i elegible per a qualsevol dels càrrecs del Col·legi, tal com s'indica al capítol VIII del títol III.
11. Demanar l'assistència del defensor del col·legiat/ada quan consideri lesionats els seus drets enumerats en aquest article, segons els procediments indicats al capítol V del títol III.
12. Qualsevol altre que es derivi dels presents Estatuts o que sigui habitual en entitats similars a judici de la Comissió de Govern.
Obligacions dels col·legiats i col·legiades
Són obligacions dels col·legiats i col·legiades:
Complir estrictament totes les prescripcions compreses dins d'aquests Estatuts, els reglaments aprovats per l'Assemblea que els complementin o estenguin, així com els acords vàlidament adoptats per l'Assemblea del Col·legi i subjectar-s'hi.
2. Posar en coneixement del Col·legi els casos d'exercici irresponsable o sense la formació adequada dels quals tingui notícia.
3. Pagar les quotes i els drets que hagin estat aprovats per al sosteniment del Col·legi i per al desenvolupament de la previsió social i dels altres fins que s'encomanen al Col·legi.
4. Exercir els càrrecs per als quals hagi estat elegit d'acord amb aquests Estatuts, llevat de causa en contra que es consideri justificada per la Junta.
5. Complir, respecte als òrgans de govern del Col·legi i als enginyers col·legiats i col·legiades, els deures de disciplina i harmonia professional.
6. Complir les normes d'ètica professional, les quals hauran de conèixer necessàriament, i posar en coneixement de la Comissió de Govern aquells casos en què aquelles es considerin vulnerades.
7. Comunicar obligatòriament al Col·legi el seu domicili, el seu telèfon i la seva adreça de correu electrònic per a notificacions a tots els efectes col·legials. Així mateix qualsevol canvi en alguna d'aquestes dades haurà de ser comunicat expressament al Col·legi.
8. Ajustar la seva conducta en matèria de comunicacions comercials al que disposa la llei, amb la finalitat de salvaguardar la independència i integritat de la professió, i també, si s'escau, el secret professional.
9. Els i les professionals amb titulació tenen el deure de cobrir mitjançant una assegurança o garantia equivalent els riscos de responsabilitat en que puguin incórrer a causa de l'exercici de la professió.
La condició de col·legiat es perd:
1. A petició pròpia, sol·licitada per escrit dirigit al degà/ana del Col·legi, sempre que no es tinguin obligacions professionals o corporatives pendents de compliment.
2. Per defunció.
3. Per sanció disciplinària, imposada d'acord amb el que disposa el títol IV d'aquests Estatuts.
4. Per sentència judicial ferma d'inhabilitació per a exercir la professió, llevat que aquesta inhabilitació es degui a un delicte culpós.
5. Per incompliment de les obligacions econòmiques contemplades en aquests Estatuts.
En el darrer cas, se seguirà aquest procediment: quan el deute d'un col·legiat comprengui les obligacions contretes durant un any, s'obrirà un expedient sumari que comportarà un requeriment escrit a l'afectat, perquè, dintre del termini de trenta dies, es posi al corrent dels descoberts o bé es comprometi fefaentment a complir un pla de pagament, total o fraccionat, dels esmentats descoberts. Passat el termini sense compliment, sigui per la totalitat, o bé per una de les fraccions pactades, la Comissió de Govern prendrà l'acord de baixa, que es notificarà de forma expressa a l'interessa't. En cas que el Col·legi ignori el domicili de l'expedientat o aquest rebutgi les comunicacions, es faran públiques al tauler d'anuncis del Col·legi per uns terminis iguals als expressats i tindran els mateixos efectes estatutaris.
En qualsevol moment es podrà rehabilitar la col·legiació, previ l'abonament dels descoberts pendents i l'interès legal meritat, llevat que subsisteixi algun altre motiu de baixa.
La pèrdua de la condició de col·legiat no alliberarà del compliment de les obligacions vençudes.
S'hauran d'incorporar obligatòriament al Col·legi, mitjançant la seva inscripció al Registre de Societats Professionals, les societats professionals, entenent per tals les que compleixin els requisits establerts per les lleis, i en tot cas les que tinguin per objecte l'exercici en comú de l'enginyeria tècnica en informàtica o del grau en enginyeria en informàtica en qualsevol de les seves diverses modalitats, de forma exclusiva o conjuntament amb altres professions, amb les que no sigui incompatible, i que tinguin el domicili social a Catalunya, i desenvolupin principalment la seva activitat en aquest àmbit territorial.
Les societats, els seus administradors i els seus socis estan obligats a identificar davant del Col·legi els socis professionals de la societat i a acreditar el compliment dels requisits establerts legalment per a tenir la consideració de societat professional.
En tot cas, les tres quartes parts del capital social i dels drets de vot, o les tres quartes parts del patrimoni social i del nombre de socis en les societats no capitalistes, han de pertànyer a socis professionals.
Igualment han de ser socis professionals com a mínim les tres quartes parts membres dels òrgans d'administració, si s'escau, de les societats professionals. Si l'òrgan d'administració és unipersonal, o si hi ha consellers delegats, aquestes funcions, les ha de desenvolupar necessàriament un soci professional. En tot cas, les decisions dels òrgans d'administració col·legiats i col·legiades requereixen el vot favorable de la majoria de socis professionals, amb independència del nombre de membres concurrents.
No poden ser socis professionals les persones en les quals es doni causa d'incompatibilitat per a l'exercici de la professió o professions que constitueixin l'objecte social, ni les que estiguin inhabilitades per a l'esmentat exercici en virtut d'una resolució judicial o corporativa.
Aquests requisits i els previstos a l'article 4 de la Llei 2/2007, de societats professionals, s'han de complir al llarg de tota la vida de la societat professional, i el seu incompliment sobrevingut constitueix causa de dissolució obligatòria, llevat que la situació es regularitzi en el termini màxim de tres mesos a comptar del moment en què es va produir l'incompliment.
Els socis professionals únicament poden atorgar la seva representació a altres socis professionals per actuar al si dels òrgans socials.
Es reconeixeran com a societats professionals les constituïdes com a tals de conformitat amb la legislació d'un Estat membre de la Unió Europea i la seu social, administració central i centre d'activitat principal de les quals estigui en el territori d'un Estat membre, sempre que hagin complert els requisits previstos, si s'escau, en l'esmentat país comunitari per actuar com a societats professionals.
La prestació de serveis o l'establiment a Espanya de les societats abans referides s'ha d'ajustar al que preveu la normativa que regula el reconeixement de qualificacions professionals i, si s'escau, la normativa específica sobre establiment o exercici de professionals comunitaris, sense perjudici del compliment de la normativa espanyola aplicable sobre l'exercici de l'activitat en termes compatibles amb el dret comunitari.
Les societats professionals s'han d'inscriure obligatòriament al Registre de Societats Professionals del Col·legi, d'acord amb la vigent normativa sobre societats professionals.
L'Assemblea General aprovarà un Reglament que reguli la constitució, funcionament, inscripció i publicitat del Registre de Societats Professionals, en que es regulin els requisits, procediment d'inscripció i altres aspectes necessaris o convenients.
En tot cas, en el Registre de Societats Professionals s'hi inscriuran els actes i contractes relatius a les societats professionals que tinguin rellevància per a l'exercici de les funcions i competències del Col·legi, de forma que es permeti tenir la màxima informació per exercir les competències que la llei atorga als Col·legis sobre aquestes societats professionals, i donar publicitat als actes inscrits en la forma que es determini legalment i reglamentàriament.
Les societats professionals hauran de complir el règim jurídic establert estatutàriament i reglamentàriament, i quedaran sotmeses al règim deontològic, disciplinari i sancionador d'aquest Col·legi.
També hauran de subscriure l'assegurança professional obligatòria.
Les societats professionals podran exercir diverses activitats professionals, sempre que el seu desenvolupament no s'hagi declarat incompatible per una norma de rang legal.
Drets i deures en relació amb el Col·legi
Les societats professionals tindran els mateixos drets i deures que corresponen als col·legiats i col·legiades persones físiques, excepte aquells que no se'ls puguin aplicar per disposició legal o per la seva condició de persones jurídiques.
Les societats professionals hauran de contribuir a les càrregues i despeses col·legials, mitjançant el pagament de les quotes periòdiques que es determinaran per part de l'Assemblea.
No ostentaran drets de sufragi, ni actiu ni passiu, sens perjudici, en el seu cas, dels drets que corresponguin als seus socis per la seva condició de membres d'aquest Col·legi.
Dels adherits/ides
Persones adherides al Col·legi
El Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya admetrà que persones que estiguin en situació imminent d'obtenir la titulació d'enginyeria tècnica en informàtica, el grau en enginyeria en informàtica o titulació homologada, puguin mostrar la seva voluntat de col·legiar-se tan bon punt aquesta possibilitat es vegi confirmada i expressar el seu suport a la institució. L'expressió d'aquest suport es concretarà en la figura de la persona adherida al Col·legi.
Aquesta adhesió no podrà ser entesa en cap cas com a pertinença al Col·legi, relació que estarà reservada als enginyers/eres tècnics/ques en informàtica, al grau en enginyeria en informàtica i a les persones indicades a l'article 4. L'adhesió s'entendrà, en canvi, com una relació que hauria de permetre, per una banda, al Col·legi facilitar a les persones adherides la consecució del seu títol per a què es puguin col·legiar i, per l'altra, a aquestes últimes l'accés a aquells serveis que no estiguin reservats als col·legiats i col·legiades que els puguin ser útils en el seu objectiu d'aconseguir el títol.
En tot cas, les persones adherides no podran exercir la professió.
Persones que es podran adherir
Es considerarà que estan en situació imminent d'obtenir el títol indicat a l'article 4 dels presents Estatuts, i per tant de sol·licitar l'adhesió, les següents persones:
1. Els i les estudiants de les universitats de Catalunya, o d'altres universitats, que estiguin cursant el darrer curs i que no tinguin pendent d'aprovar cap assignatura dels cursos anteriors.
2. Les persones d'altres països de la Comunitat Europea que tinguin una titulació universitària que, a criteri de la Junta, sigui equivalent a la d'enginyeria tècnica en informàtica o al grau en enginyeria en informàtica i que tinguin sol·licitada la corresponent homologació, requisit per poder-se col·legiar.
L'adhesió tindrà validesa per un any i es podrà renovar fins arribar a un màxim de tres anys. Només en el cas dels titulats comunitaris, si el procés d'homologació s'allargués més del normal es podrien concedir més renovacions extraordinàries.
Reglament d'adherits
Els tràmits per formalitzar l'adhesió, els drets i deures que comportarà i la pèrdua de condició d'adherit es regularan en un reglament que haurà de ser aprovat per l'Assemblea.
Comissió d'adhesions
Si el volum de persones adherides així ho aconsella i la Junta ho considera oportú, aquesta podrà crear una comissió que s'ocupi només de les adhesions i li delegarà totes les funcions atribuïdes a la Junta en aquest capítol, a excepció de la funció disciplinària.
Aquesta comissió estarà obligada a informar de les seves gestions a la Junta i a la Comissió de Govern periòdicament i de forma detallada.
De les empreses adherides
Podran adquirir la consideració d'empreses adherides aquelles que es dediquin a la informàtica professional i es trobin en algun d'aquests supòsits:
1. Que més del 49% del capital social de l'empresa estigui en mans de persones col·legiades.
2. Que tots els projectes i serveis que presta l'empresa estiguin signats per persones col·legiades.
Reglament d'empreses adherides
La formalització de l'adhesió d'empreses, els drets i deures que comporti i la pèrdua de la condició d'empresa adherida es regularan en un reglament que haurà de ser aprovat per l'Assemblea i la resta dels presents Estatuts.
En cap cas, el Col·legi no podrà comprometre ni el seu bon nom, ni el seu prestigi, ni la seva escrupolosa imparcialitat. No podrà comprometre's a fer ús de cap producte o servei donant-ho a conèixer de forma manifesta. Tampoc no podrà fer propaganda de cap producte, servei o marca comercial. L'empresa adherida podrà fer gala d'aquesta condició de forma institucional, mai en els seus productes.
Comissió de seguiment de les empreses adherides
Si el volum d'empreses adherides així ho aconsella i la Junta ho considera oportú, aquesta podrà crear una comissió que s'ocupi només de les empreses adherides i li delegarà totes les funcions atribuïdes a la Junta en aquest capítol o en el reglament d'empreses adherides, a excepció de l'acceptació, renovació i suspensió de la condició d'entitat adherida.
De les entitats protectores
Les entitats protectores
Podran adquirir la consideració d'entitat protectora aquelles empreses, fundacions, associacions o qualsevol altra mena d'organització pública o privada que manifesti a la Junta la voluntat de ser-ne i aquesta ho accepti. Quedaran excloses d'aquesta possibilitat les organitzacions de caràcter exclusivament polític, sindical o religiós i totes aquelles que el fet d'acceptar-les com a protectores pogués significar un posicionament en matèria política, religiosa, d'orientació sexual, racista o qualsevol altra que no sigui apropiada per a un col·legi oficial.
Protocol d'entitat protectora
Per formalitzar la condició d'entitat protectora, el Col·legi i l'entitat en qüestió signaran un protocol on es concretaran les condicions. El contingut d'aquest protocol serà negociat prèviament entre representants de l'entitat i de la Junta i haurà de ser ratificat pels òrgans de decisió que correspongui, per part de l'entitat, i, per part del Col·legi, per la Junta, que l'haurà d'aprovar amb el vot favorable del 80% dels seus membres. El protocol se signarà en acte públic del qual es donarà coneixement a tots els membres del Col·legi. Per la seva part, l'entitat protectora, també en podrà fer la divulgació que cregui oportú. El protocol indicarà la duració, la possibilitat de renovació, i en aquest cas la forma de fer-ho, i els drets i deures que adquiriran ambdues entitats. En cap cas, el Col·legi no podrà comprometre ni el seu bon nom, ni el seu prestigi, ni la seva escrupolosa imparcialitat. No podrà comprometre's a fer ús de cap producte o servei donant-ho a conèixer de forma manifesta. Tampoc no podrà fer propaganda de cap producte, servei o marca comercial. L'entitat protectora podrà fer gala d'aquesta condició de forma institucional, mai en els seus productes.
Comissió de seguiment de les entitats protectores
Si el volum d'entitats protectores així ho aconsella i la Junta ho considera oportú, aquesta podrà crear una comissió que s'ocupi només de les entitats protectores i li delegarà totes les funcions atribuïdes a la Junta en aquest capítol, a excepció de l'acceptació, renovació i signatura de protocols. Aquesta comissió estarà obligada a informar de les seves gestions a la Junta i a la Comissió de Govern periòdicament i de forma detallada.
De les organitzacions afins
Les organitzacions afins
El Col·legi podrà establir acords de col·laboració amb altres entitats de naturalesa associativa o professional del sector informàtic, amb total independència de la titulació universitària o no dels seus membres. Fins i tot, podrà emprendre accions de foment de la participació dels col·legiats i col·legiades en aquestes entitats, sempre dins del marc d'un acord de mútua col·laboració. L'objectiu final d'aquesta mena d'acords haurà de ser aconseguir aglutinar a tots els i les professionals del sector, convertint el Col·legi en factor d'unió i així, tal com aconsella en el seu preàmbul la Llei 2/2001, afavorir la millor inserció del nostre país en el marc de la societat de la informació, evitant tot esperit corporatiu que perjudiqui aquest propòsit.
Característiques de l'acord
La decisió de signar l'acord el prendrà la Junta per majoria simple dels vots presents i l'haurà de ratificar l'Assemblea en la seva primera reunió després de la decisió de la Junta. La duració de l'acord, les seves possibles renovacions, els drets i els deures que comporta per a les dues parts i la possibilitat d'extingir-lo es concretaran en el propi document de l'acord. L'acord l'haurà de signar el degà/ana, per part del Col·legi, i el president/a o qui ostenti la màxima representació, per l'altra part.
Comissió d'organitzacions afins
Si el volum d'organitzacions afins així ho aconsella i la Junta ho considera oportú, aquesta podrà crear una comissió que s'ocupi només d'aquestes organitzacions i li delegarà totes les funcions atribuïdes a la Junta en aquest capítol, a excepció de l'acceptació, renovació i signatura dels acords de col·laboració. Aquesta comissió estarà obligada a informar de les seves gestions a la Junta i a la Comissió de Govern periòdicament i de forma detallada.
De la jurisdicció judicial
Jurisdicció judicial
En cas de litigi judicial amb qualsevol persona física o jurídica amb la què el Col·legi mantingui relacions contractuals, comercials o de qualsevol altre tipus, els jutjats competents es recomana que siguin, sempre i quan no s'entri en contradicció amb les lleis processals corresponents, els del partit judicial de Catalunya més proper a la seu afectada, a no ser que s'acordi explícitament i per escrit una altra possibilitat.
De l'estructura organitzativa del Col·legi
El funcionament del Col·legi i de cadascun dels seus òrgans de govern serà democràtic.
Els òrgans que componen l'estructura organitzativa del Col·legi són:
1. L'Assemblea.
2. La Junta.
3. El Deganat.
4. La Comissió de Govern.
5. El defensor del col·legiat/ada i el defensor de l'usuari/ària.
6. Les demarcacions i les delegacions.
El model organitzatiu del Col·legi seguirà el següent organigrama:
Assemblea	Degà/ana	Comissió de Govern
Defensors/res
No remuneració dels càrrecs
Cap càrrec del Col·legi no podrà ser remunerat. Si en l'exercici de les atribucions establertes en aquests Estatuts, a les que s'obliga en l'acceptació del càrrec, es percebés algun honorari (en l'emissió de dictàmens, per exemple) aquest revertirà a la caixa del Col·legi.
L'exercici de qualsevol càrrec del Col·legi tampoc no ha de comportar despeses. Per aquest motiu, inclòs en el pressupost anual, l'Assemblea haurà d'aprovar l'establiment de dietes per desplaçaments i altres despeses que puguin tenir i es destinarà una partida pressupostària a aquest fi.
Igual com amb la resta del pressupost, la Comissió de Govern i la Junta hauran de vetllar per a què la gestió d'aquesta partida sigui absolutament transparent davant de l'Assemblea, incloent el llistat de totes les despeses d'aquest apartat en el balanç econòmic anual.
Definició de l'Assemblea
L'Assemblea del Col·legi és el seu òrgan sobirà i els seus acords obliguen tots els col·legiats i col·legiades, fins i tot els absents. Tots els col·legiats i col·legiades poden assistir, amb veu i vot, a les reunions de l'Assemblea, amb les excepcions que es determinin en els presents Estatuts.
El vot es podrà delegar, amb la limitació que una mateixa persona només podrà portar un vot delegat, i també es podrà votar per correu, mitjançant el mètode del doble sobre, tal com s'indica més endavant.
Les reunions de l'Assemblea podran tenir caràcter ordinari o extraordinari. També es podran convocar amb tots dos caràcters alhora.
Atribucions de la sessió ordinària de l'Assemblea
1. Examen i aprovació dels pressupostos del Col·legi, així com dels estats de comptes de despeses i ingressos.
2. Anàlisi i aprovació de la gestió del degà/ana, de la Comissió de Govern i de la Junta.
3. Examen i aprovació, si s'escau, de les propostes que es consignin a la convocatòria o que estiguin presentades dins del termini que assenyala l'article 50.
4. Totes aquelles que d'una manera específica no siguin competència de l'Assemblea extraordinària segons les normes vigents.
5. Renovar o nomenar un nou defensor.
Atribucions de la sessió extraordinària de l'Assemblea
1. Aprovació i modificació dels Estatuts del Col·legi i dels Reglaments que els complementin o estenguin.
2. Autorització a la Comissió de Govern per a la compra, venda o gravàmens dels béns del Col·legi.
3. Censura de la gestió de la Comissió de Govern, de la Junta o dels seus membres, en tot allò que superi la censura ordinària prevista a l'article anterior.
4. Aprovació de quotes extraordinàries.
5. Aquelles que siguin objecte de convocatòria i no corresponguin a assemblees ordinàries.
Cada any es celebrarà, com a mínim, una sessió ordinària de l'Assemblea. Aquesta sessió haurà de tenir lloc, excepte casos de força major, durant el primer semestre de l'any.
En aquesta sessió, l'Assemblea haurà d'examinar i sancionar la gestió de la Junta, aprovar els estats financers i la liquidació del pressupost del darrer any, aprovar els pressupostos per a l'any ja iniciat i aprovar una memòria anual, que contingui almenys la informació següent:
a) Informe anual de gestió econòmica, incloent-hi la gestió econòmica, les activitats realitzades, les altes i les baixes produïdes, les despeses de personal suficientment desglossades i especificant les retribucions dels membres de la Junta de Govern per raó del càrrec, i les altres dades d'interès general que es desprenen del funcionament i de l'actuació del Col·legi professional.
b) Import de les quotes aplicables desglossades per concepte i pel tipus de serveis prestats, i també les normes per al seu càlcul i aplicació.
c) Informació agregada i estadística relativa als procediments informatius i sancionadors en fase d'instrucció o que hagin assolit fermesa, amb indicació de la infracció a què es refereixen, de la seva tramitació i de la sanció imposada si s'escau, d'acord, en tot cas, amb la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.
d) Informació agregada i estadística relativa a queixes i reclamacions presentades pels consumidors o usuaris o les seves organitzacions representatives, així com sobre la seva tramitació i, si s'escau, dels motius d'estimació o desestimació de la queixa o reclamació, d'acord, en tot cas, amb la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.
e) Els canvis en el contingut dels codis deontològics, en cas que en disposin.
f) Les normes sobre incompatibilitats i les situacions de conflicte d'interessos en què es trobin els membres de les juntes de govern.
g) Informació estadística sobre l'activitat de visat.
h) Les altres dades d'interès general que es desprenen del funcionament i de l'actuació del Col·legi professional.
La memòria anual s'ha de fer pública a través de la pàgina web el primer semestre de cada any, i s'ha de facilitar als consells generals o superiors, per tal d'elaborar la memòria anual del respectiu consell. Així mateix, aquesta memòria anual s'ha de trametre a la Generalitat, d'acord amb el que disposa l'article 69.4 de la Llei 7/2006.
Les assemblees ordinàries i extraordinàries es celebraran a iniciativa del Deganat del Col·legi, que n'assenyalarà la data i l'ordre del dia.
El degà/ana també haurà de convocar Assemblea extraordinària quan ho sol·licitin com a mínim el 5 % dels col·legiats i col·legiades exercents o un nombre de delegats o representants superior al 20% del total, i en ambdós casos expressin en la sol·licitud els assumptes concrets que s'han de tractar a l'Assemblea.
Terminis i publicitat de la convocatòria
La convocatòria de les assemblees s'haurà de comunicar als col·legiats i col·legiades amb una anticipació mínima de 15 dies, tant les ordinàries com les extraordinàries.
L'Assemblea sol·licitada per col·legiats i col·legiades, segons el paràgraf segon de l'article anterior, haurà de celebrar-se en el termini màxim de dos mesos a comptar des de l'entrada al Registre del Col·legi de la sol·licitud corresponent.
La convocatòria de l'Assemblea, amb el seu ordre del dia, es fixarà al tauler d'anuncis del Col·legi, es publicarà a la pàgina web i s'enviarà per correu electrònic als col·legiats i col·legiades. Els col·legiats i col·legiades podran indicar explícitament al Col·legi la seva preferència de rebre les convocatòries per correu convencional.
Disponibilitat de la documentació
Des de l'endemà de l'acord de convocatòria fins al dia de la celebració de l'Assemblea, la documentació dels assumptes que s'hauran de tractar estarà a disposició de tots els col·legiats i col·legiades a la Secretaria del Col·legi i, en cas que sigui possible, a la web del Col·legi.
En qualsevol convocatòria que inclogui l'aprovació d'un balanç de comptes, un pressupost o un reglament que complementi o estengui aquests Estatuts, aquesta documentació haurà d'estar necessàriament disponible a la pàgina web principal del Col·legi.
Ordenació de l'Assemblea
Les assemblees quedaran vàlidament constituïdes qualsevol que sigui el nombre d'assistents.
El degà dirigirà els debats, concedirà i retirarà la paraula i podrà advertir i retirar la paraula als col·legiats i col·legiades que s'excedeixin en les seves intervencions, que no se cenyeixin a la qüestió debatuda o que faltin al respecte i a la consideració que es mereixen els col·legiats i col·legiades, el Col·legi o altres. En aquest últim supòsit el degà/ana, després de tres advertiments a l'intervinent, podrà acordar la seva expulsió de la sala.
En aquests debats es concediran, com a mínim, tres torns a favor i tres en contra per cada proposició o assumpte que es tracta i, que seran ampliables, a discreció del degà, quan la importància o la gravetat de l'assumpte ho facin aconsellable.
També podrà concedir intervencions per a rectificacions o al·lusions, que hauran de circumscriure's al fet concret que les motivi.
Després de debatre les propostes, es podran sotmetre a votació conjuntament o separadament.
Les assemblees adoptaran els acords per majoria simple, excepte en aquells casos en què s'exigeixi legalment una majoria més qualificada.
El vot per correu només es podrà admetre en aquelles votacions el contingut i les opcions de vot de les quals estiguin plenament definits a la convocatòria. La modificació de la proposta per part de l'Assemblea o la presentació d'altres alternatives segons el que estableix l'article 50 comportaran l'anul·lació dels vots per correu destinats al punt modificat. La convocatòria haurà d'indicar quan un punt o proposta no sigui modificable.
S'aplicarà rigorosament el principi d'una persona, un vot.
La votació serà a braç alçat, llevat que la majoria dels assistents acordi que sigui nominal o secreta.
Els acords i decisions de l'Assemblea del Col·legi han d'observar els límits de la Llei 15/2007, de 3 de juliol, de defensa de la competència.
Iniciativa dels col·legiats i col·legiades
Fins a cinc dies abans de la celebració de l'Assemblea, es podran presentar esmenes referides als assumptes de l'ordre del dia o noves proposicions, que seran sotmeses a deliberació i acord. Les esmenes o propostes s'hauran de presentar per escrit i signades per un mínim de 10 col·legiats i col·legiades.
Fins a 5 dies abans de la celebració de l'Assemblea, es podran presentar propostes o esmenes referides als assumptes de l'ordre del dia, que seran sotmeses a deliberació i acord. Les propostes o esmenes s'hauran de presentar per escrit i signades per un mínim de 10 col·legiats i col·legiades.
Comissions nomenades per l'Assemblea
L'Assemblea podrà acordar la constitució de comissions delegades amb funcions informatives, assessores o de seguiment en matèries concretes, relacionades amb algun o alguns dels punts de l'ordre del dia.
La designació dels membres que hauran de constituir la Comissió podrà ser realitzada directament per l'Assemblea o encomanada a la Junta sense perjudicar la iniciativa d'aquesta última per nomenar comissions.
Definició de la Junta
La Junta és l'òrgan de control i, per alguns casos, de decisió entre reunions de l'Assemblea. La componen el degà/ana, el secretari/ària i entre sis i vint vocals. El nombre de vocals es calcularà en funció de la mida del Col·legi en el moment de convocar les eleccions, segons la fórmula de deu pels 300 primers col·legiats i col·legiades més un per cada tram complet de 300 col·legiats i col·legiades a partir d'allà, fins arribar al màxim de vint. El nombre de places calculat s'haurà d'incloure a la convocatòria.
Si un cop passades les eleccions el nombre de col·legiats i col·legiades augmentés i anés completant més trams de 300, les noves places de vocal s'anirien omplint amb els tres suplents escollits a les darreres eleccions. Si es completessin més de tres trams o s'esgotessin els suplents, a la següent reunió ordinària de l'Assemblea es farien unes eleccions parcials per cobrir les places que faltessin i nomenar nous suplents.
Requisits individuals per ser escollit per a la Junta
Podran ser membres de la Junta els col·legiats i col·legiades exercents i residents a l'àmbit territorial del Col·legi que, en ésser proclamats candidats, acreditin una antiguitat mínima i sense interrupció de sis mesos i no estiguin inhabilitats.
Seran electors tots els col·legiats i col·legiades exercents així com els no exercents que el dia de la convocatòria de les eleccions per a la Junta no estiguin inhabilitats.
Duració dels mandats i tractament de vacants
El mandat dels membres de la Junta serà de 4 anys i podran ser reelegits. La renovació de la Junta es farà cada 4 anys i serà independent de la renovació del degà/ana.
Qualsevol vacant que es pugui produir abans de l'expiració del mandat es proveirà amb els suplents escollits a la darrera elecció o, en cas que s'hagin exhaurit, es farà una elecció parcial a la següent Assemblea ordinària.
L'expiració del mandat dels que cobreixin vacants, tant si són suplents com si són escollits per elecció parcial, tindrà lloc en el mateix moment en que hauria expirat el mandat de la persona que ha deixat la vacant.
L'expiració del mandat dels suplents que s'incorporin a la Junta per ampliació de la mateixa en haver augmentat el nombre de col·legiats i col·legiades, es produirà quan es compleixin els quatre anys des de les eleccions en què van ser escollits com a suplents, independentment del temps que faci que s'han incorporat a la Junta.
Reunions de la Junta i presa d'acords
La pròpia Junta decidirà la periodicitat de les seves reunions, que no podrà ser superior a bimensual. També la podrà convocar el degà/ana, per iniciativa pròpia o a petició de més d'una quarta part dels membres de la Junta.
Les reunions de la Junta s'hauran de convocar amb una setmana d'anticipació mínima, excepte en cas d'urgència que es podrà convocar en quaranta-vuit hores.
Perquè pugui adoptar acords vàlidament serà necessària la concurrència de la majoria dels membres que integrin la Junta llevat dels casos de quòrums especials obligatoris.
Els acords es prendran per majoria simple de vots. En cas d'empat decidirà el vot del degà/ana.
Els acords i decisions de la Junta del Col·legi han d'observar els límits de la Llei 15/2007, de 3 de juliol, de defensa de la competència.
Qualsevol col·legiat o col·legiada podrà tenir accés als acords ferms i definitius mitjançant, en el seu cas, petició del corresponent certificat llevat dels que suposin sancions per faltes lleus. Amb la mateixa excepció, la Junta podrà decidir la publicació dels seus acords a la pàgina web del Col·legi.
L'assistència a les reunions de la Junta serà obligatòria.
Corresponen a la Junta totes aquelles facultats no atribuïdes especialment a l'Assemblea o a la Comissió de Govern, entre elles les següents:
a. En relació als col·legiats i col·legiades:
1. Resoldre les sol·licituds d'habilitació i incorporació al Col·legi.
2. Vetllar per la llibertat i la independència dels col·legiats i col·legiades en el compliment dels seus deures professionals i perquè se'ls doni les consideracions degudes.
3. Exigir als col·legiats i col·legiades que es comportin amb la deguda correcció i actuïn amb el zel i la competència professional que els correspon.
4. Denunciar les incompatibilitats i vetllar per a que ningú assumeixi responsabilitats per a les que no estigui degudament preparat.
5. Exercir la facultat disciplinària.
6. Donar de baixa de la Corporació als col·legiats i col·legiades que deixin de pagar les quotes o càrregues establertes.
b. En relació a les diferents instàncies de l'Administració:
7. Defensar, quan ho estimi procedent, els col·legiats i col·legiades en l'exercici de la professió.
8. Representar el Col·legi en els actes oficials.
9. Informar sobre els projectes de disposicions legals sotmesos a la consideració del Col·legi.
10. Exercitar els drets i accions adients contra totes aquelles persones i organismes que entorpeixin el bon funcionament de l'Administració i/o el bon exercici professional.
c. En relació a la Comissió de Govern
11. Analitzar i ratificar, si s'escau, l'actuació del Deganat i la Comissió de Govern.
12. Aprovar en primera instància les propostes que la Comissió de Govern vulgui elevar a l'Assemblea, en particular els pressupostos i els balanços econòmics anuals.
13. Assistir i col·laborar amb la Comissió de Govern en tot allò que aquesta requereixi.
14. Ratificar la composició de la Comissió de Govern.
d. En relació al funcionament del Col·legi
15. Aprovar els Reglaments que afectin els serveis i comissions d'ordre intern col·legial i fer-los complir.
16. Emetre dictàmens, evacuar consultes i dictar laudes.
17. Crear i dissoldre comissions.
Comissions nomenades per la Junta
La Junta podrà crear i dissoldre les comissions de col·legiats i col·legiades que interessin per als fins de la Corporació i els podrà conferir les facultats que estimi procedents, arribant, si cal, a delegar-los atribucions de la pròpia Junta. En aquest cas, les decisions d'aquesta comissió hauran de ser ratificades per la Junta.
El degà/ana tindrà dret a assistir amb veu i vot i a presidir totes les comissions que es constitueixin, ja sigui personalment o per mitjà de la persona en qui delegui.
Del Deganat i la Comissió de Govern
Composició de la Comissió de Govern
La Comissió de Govern serà nomenada i presidida pel degà/ana, que decidirà quants components tindrà i quins càrrecs i responsabilitats tindrà cadascun. Comissió Govern és el nom genèric que es dóna a l'equip de col·laboradors del degà/ana. Aquests col·laboradors els escollirà el degà/ana, entre els membres de la pròpia Junta.
Un cop escollits i cada cop que ho cregui oportú , el degà/ana presentarà a la Junta, a efectes purament informatius, la composició o modificació de la Comissió de Govern.
Els membres de la Comissió de Govern tindran el tractament de vicedegà/ana. Dins de l'àrea de responsabilitat assignada a cada Vicedeganat, o depenent directament de Deganat, es podran nomenar també caps d'àrea, assessors o els càrrecs que el vicedegà/ana corresponent cregui oportú. Aquests càrrecs també podran ser compartits entre diversos vicedeganats, amb el vist-i-plau de Deganat.
Hi haurà d'haver, com a mínim, un Vicedeganat de presidència, un secretari/ària i un tresorer/a.
Atribucions de la Comissió de Govern
La Comissió de Govern, assistida per la plantilla contractada pel Col·legi, tindrà la responsabilitat de tot el funcionament diari del Col·legi. El degà/ana en serà el màxim responsable davant de la Junta i de l'Assemblea.
La Comissió de Govern podrà assumir totes les competències de la Junta quan sigui necessària una decisió urgent. En aquest cas, haurà d'informar als components de la Junta el més aviat possible i la decisió haurà de ser ratificada per la Junta.
Atribucions del Deganat
La principal responsabilitat del degà/ana és liderar tot el projecte conjunt del Col·legi, vetllant per aconseguir la màxima implicació i participació per part de tot el col·lectiu. De la seva gestió, assistit per la Comissió de Govern, n'haurà de respondre davant de la Junta i de l'Assemblea.
Correspon al degà/ana:
1. La plena i exclusiva representació del Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya, davant de qualsevol entitat, organisme i persona pública o privada.
2. Convocar les assemblees, i les juntes de govern ordinàries i extraordinàries, fixant l'ordre del dia.
3. Convocar les eleccions per proveir els càrrecs de la Junta i el Deganat.
4. Presidir les assemblees, les reunions de la Junta i totes les reunions de les comissions o seccions a les quals assisteixi.
5. Exercir les funcions tuïtives (de protecció o empara), correctives, de vigilància i de qualsevol altre ordre que els estatuts atribueixin al seu càrrec.
6. Designar, destituir i substituir en cas de baixa, tots els càrrecs de la Comissió de Govern.
7. Atorgarà la col·legiació amb caràcter provisional o urgent a les persones que ho demanin i compleixin els requisits, amb posterior ratificació de la Junta.
8. Ordenarà els pagaments i confirmarà amb la seva signatura tota la documentació oficial que es lliuri, llevat dels casos en que hagi delegat aquestes funcions.
Atribucions dels vicedeganats
Els vicedeganats tindran una tasca, responsabilitat o àrea temàtica concreta assignada pel degà.
Atribucions i substitució del Vicedeganat de Presidència
El vicedegà de Presidència exercitarà totes aquelles funcions que li confereixi el degà i assumirà les d'aquest en el cas d'absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant.
En absència del vicedegà de Presidència se seguirà l'ordre de substitució següent: el secretari/ària, el tresorer/a, el membre de la Comissió de Govern de més edat exclosos els mencionats, el membre de la Junta de més edat, exclosos els mencionats en cas que siguin membres de la Junta.
Atribucions del tresorer/a
El tresorer/a recaptarà, custodiarà i administrarà els fons del Col·legi, pagarà els lliuraments que expedeixi el degà, portarà els llibres i presentarà a la Junta i a l'Assemblea els comptes i els pressupostos.
Serà responsabilitat seva assegurar la màxima transparència i control de la gestió dels recursos del Col·legi, tant davant de la Junta com de l'Assemblea, i així mateix:
1. Redactar els pressupostos i els balanços anuals que s'hauran de presentar a aprovació per part de la Junta, en primera instància, i de l'Assemblea, a la seva reunió anual ordinària.
2. Proposar a l'Assemblea la quantia de les diferents quotes d'incorporació i pertinença al Col·legi.
3. Proposar a l'Assemblea el règim de dietes i que s'aplicarà en els actes del Col·legi.
4. Recaptar totes les quotes i les altres càrregues que hagin de pagar els col·legiats i col·legiades.
Atribucions del secretari/ària
1. Rebre les comunicacions, les sol·licituds i els altres escrits adreçats al Col·legi i disposar-ne la tramitació.
2. Lliurar certificacions.
3. Portar el registre dels col·legiats i col·legiades.
4. Formar els expedients personals de tots els col·legiats i col·legiades.
5. Redactar les actes de les assemblees i de les reunions de la Junta i la Comissió de Govern.
6. Tenir cura de l'arxiu, portar el llibre registre de títols i custodiar el segell del Col·legi.
7. Publicar anualment les llistes dels col·legiats i col·legiades fent-hi constar l'any d'incorporació al Col·legi de cada col·legiat/ada.
Dels defensors/ores
La figura del defensor/a
Els defensors/ores són persones individuals de reconegut prestigi que, a invitació de la Junta, es brinden a acceptar aquest càrrec, alhora honorífic i de gran responsabilitat.
La seva missió és garantir, amb el seu prestigi, la no existència de cap abús d'autoritat per part de cap organisme del Col·legi ni per part del propi Col·legi contra persones o organismes externs.
El Col·legi tindrà com a mínim, un defensor/a del col·legiat/ada i un defensor/a de l'usuari/ària. Per acord de l'Assemblea es podran instituir altres càrrecs de defensor/a, temporals o permanents.
Duració del càrrec de defensor/a
Cada defensor/a serà designat/da per un termini d'un any i, comptant amb la seva acceptació, l'Assemblea ordinària el podrà renovar o nomenar-ne un de nou.
Suport als defensors/ores
L'Administració del Col·legi haurà de prestar tot el seu suport als defensors/es, que:
1. Tindran dret a consultar tota la informació de què disposi el Col·legi.
2. També a fer-se assessorar pels serveis jurídics del Col·legi.
3. Totes les peticions dirigides als defensors/ores s'hauran de tramitar a través de la secretaria del Col·legi, que haurà d'ajudar el demandant a justificar la seva petició d'acord amb el que s'indica a l'article precedent.
Naturalesa de les delegacions
El Col·legi podrà establir delegacions en punts allunyats de la seva seu on la promoció de la presència del Col·legi ho aconselli. Una delegació està encapçalada per un delegat nomenat pel Deganat i ratificat per la Junta i, habitualment, disposa d'un local i algunes infraestructures.
Tota la documentació que aquests Estatuts indiquin que ha d'estar disponible a la seu del Col·legi ho haurà d'estar també a les seus de les delegacions.
Una delegació no té àmbit territorial delimitat ni persones adscrites. La seva finalitat és acostar el Col·legi als col·legiats i col·legiades de les àrees pròximes a la delegació, facilitar-los l'accés a tots els serveis del Col·legi i la participació a tots els actes col·legials.
Constitució de delegacions
Les delegacions es constituiran per acord de l'Assemblea. La Junta podrà decidir la seva ubicació i els recursos assignats, d'acord amb el pressupost aprovat per l'Assemblea.
Atribucions dels delegats/ades
Els delegats/ades respondran directament davant de la Comissió de Govern, de la Junta i, quan calgui, de l'Assemblea. Les seves responsabilitats es limitaran a complir la tasca que els assigni la Comissió de Govern, que haurà de ser acceptada per escrit pel delegat/ada. La Junta ratificarà l'acord i se'n donarà compte a l'Assemblea.
Reglament de delegacions
Si el funcionament de les delegacions adquireix una complexitat que ho requereixi, la Junta podrà elaborar un reglament de funcionament de les mateixes, que serà sotmès a aprovació de l'Assemblea.
De les demarcacions
Naturalesa de les demarcacions
Les demarcacions són l'òrgan d'organització territorial del Col·legi, amb una organització democràtica local i capacitat de gestió i de decisió en aquelles qüestions que afectin als integrants de la Demarcació i la seva relació amb la resta del Col·legi.
Constitució de demarcacions
Les demarcacions es constituiran per acord de l'Assemblea, que els assignarà un territori, una seu i uns estatuts. Tota la documentació que aquests Estatuts indiquin que ha d'estar disponible a la seu del Col·legi ho haurà d'estar també a les seus de les delegacions.
Tots els col·legiats i col·legiades que resideixin en el territori de la Demarcació passaran a formar part de la mateixa. Per constituir la demarcació serà requisit que un mínim de quinze residents s'hi mostrin a favor i o bé cap resident s'hi mostri en contra o bé, el nombre de residents favorables multipliqui per cinc el de desfavorables.
La part del territori del Col·legi que no estigui assignat a cap demarcació dependrà directament de la Junta i la Comissió de Govern del Col·legi. Tota modificació de l'organització territorial del Col·legi, serà competència exclusiva de l'Assemblea.
Estatuts de les demarcacions
Cada Demarcació tindrà uns estatuts, concordants amb els presents, per la qual cosa s'hauran d'aprovar en Assemblea extraordinària. Tindran un president/a, una Junta local i una Assemblea local. Les candidatures a president/a i Junta Local, així com el procés d'elecció es regiran pels estatuts de la demarcació.
Els estatuts de la demarcació especificaran el funcionament de la demarcació, hauran de ser plenament democràtics i, en aquest aspecte, hauran de satisfer com a mínim les mateixes garanties de participació que ofereixen els presents Estatuts, adaptant-los quan calgui a l'àmbit de la demarcació.
Un cop aprovats els primers estatuts per part de l'Assemblea del Col·legi, la pròpia Assemblea de la demarcació podrà modificar-los de la forma que els propis estatuts indiquin. L'Assemblea del Col·legi haurà de ratificar la modificació, que quedarà rebutjada si no s'aprova per majoria simple dels presents. Si la Junta del Col·legi l'aprova per unanimitat es podrà aplicar cautelarment.
Atribucions dels presidents/es de Demarcació
Els estatuts de la Demarcació assenyalaran les atribucions del seu president en l'àmbit de la Demarcació. En l'àmbit del conjunt del Col·legi tindran les següents:
1. Ostentaran la representació de la Demarcació davant de la Comissió de Govern, la Junta i l'Assemblea del Col·legi.
2. Tindran dret a assistir a les reunions de la Junta amb veu i sense vot, a no ser que acumulin al de president/a de Demarcació algun altre càrrec que els doni també dret a vot.
3. Seran responsables de presentar els balanços econòmics i els pressupostos de la Demarcació a la Junta, per a què els inclogui com un apartat dels balanços i pressupostos globals del Col·legi.
Marc de les eleccions
L'elecció per proveir els càrrecs de la Junta i el Deganat se celebrarà en Assemblea extraordinària, que podrà fer-se conjuntament amb l'Assemblea anual ordinària.
Quan calgui celebrar eleccions parcials per cobrir vacants de la Junta es podran fer en Assemblea ordinària.
Etapes del procés electoral i terminis
El procés electoral constarà de les següents etapes:
Període de presentació de precandidatures.
Període de negociació.
Formalització de les candidatures provisionals.
Publicació de les candidatures provisionals.
Període d'impugnació de candidatures.
Publicació de les candidatures oficials.
Celebració de les eleccions.
Les eleccions per a la renovació de la Junta i del Deganat es celebraran conjuntament, però les candidatures seran separades i a la convocatòria s'haurà de fer constar la duplicitat d'eleccions.
Els terminis, comptats sempre en dies hàbils i sempre dins de l'horari d'atenció al públic de la Secretaria del Col·legi (el dijous i el divendres sant, així com els dissabtes, diumenges i festius no es consideraran hàbils), seran:
Convocatòria d'eleccions: mínim de 5 dies abans de l'inici del període de presentació de precandidatures.
Presentació de precandidatures a Deganat, i presentació de precandidatures a la Junta: mínim de 5 dies abans al període de negociació de candidatures.
Període de negociació de candidatures: mínim de 10 dies abans del període de formalització de candidatures.
Període de formalització de candidatures: mínim de 5 dies abans de la publicació de candidatures.
Publicació de candidatures: mínim de 1 dia abans del període d'impugnació de les candidatures provisionals.
Període d'impugnació de les candidatures provisionals: mínim de 10 dies abans de la publicació de les candidatures oficials.
Publicació de les candidatures oficials: mínim de 5 dies abans de les votacions.
La convocatòria de les eleccions a Deganat i/o a Junta s'inclourà a la convocatòria de l'Assemblea i inclourà, com a mínim, les dates d'inici i fi dels períodes de presentació de precandidatures i d'impugnació de les candidatures provisionals, la data de publicació de les candidatures provisionals, així com l'adreça i l'horari de la secretaria del Col·legi on s'hauran de presentar les candidatures.
En la convocatòria per a la renovació de la Junta, la convocatòria també haurà d'incloure el resultat del còmput del nombre de places d'aquesta.
Presentació de precandidatures a Deganat
Per considerar presentada correctament una candidatura per optar al càrrec de degà/ana, s'haurà de presentar una sol·licitud que compleixi els següents requisits:
La sol·licitud s'haurà de presentar a la secretaria del Col·legi, dirigida a la Junta, dins del període reservat a aquest efecte.
Cal que hi consti el nom, cognoms, número de col·legiat/ada i document d'identitat del candidat/a.
La sol·licitud ha de venir avalada per un mínim de 10 signatures de suport, per a cadascuna de les quals s'haurà de fer constar el nom, cognoms, número de col·legiat/da i document d'identitat.
Tant el candidat/a com els avaladors/ores hauran d'estar col·legiats i col·legiades.
El candidat o candidata ha de poder acreditar un mínim de 5 anys d'exercici professional o dedicació a les labors pròpies de l'enginyeria o el grau en enginyeria en informàtica.
Caldrà demostrar que en cap cas, entre el candidat/a i els avaladors/es, no hi hagi més d'un 20% de persones vinculades professionalment a una mateixa empresa.
També caldrà demostrar que un mínim del 10% dels avaladors/es o bé el propi candidat/a és exercent, d'acord amb la definició d'aquests Estatuts.
Les candidatures que no compleixin tots aquests requisits seran desestimades per la Junta i aquest extrem haurà de ser comunicat als interessats, incloent còpia d'aquest article. Els interessats podran recórrer la decisió davant de la Junta, que resoldrà el recurs per majoria simple, acceptant-lo o desestimant-lo. En cas de desestimació, es podrà recórrer davant del defensor/a del col·legiat, que podrà portar el recurs a l'Assemblea o interposar les accions judicials que consideri pertinents. L'Assemblea resoldria el recurs per majoria simple abans de procedir a l'elecció.
En cas que com a conseqüència de la resolució d'un recurs s'hagués de prendre en consideració alguna candidatura addicional, aquesta hauria de poder participar a les eleccions en igualtat de condicions. El recurs hauria d'incloure la possible formalització de la candidatura i s'hauria de presentar amb una anticipació mínima de 10 dies hàbils abans de l'Assemblea.
Presentació de precandidatures a la Junta
Per considerar presentada correctament una candidatura per optar a la Junta, s'haurà de presentar una sol·licitud que compleixi els següents requisits:
Cal que hi consti el nom, cognoms, número de col·legiat/da i document d'identitat dels candidats/tes, que seran un mínim de cinc. La llista serà ordenada i el primer serà considerat el portaveu.
La sol·licitud pot venir avalada per signatures de suport, per a cadascuna de les quals s'haurà de fer constar el nom, cognoms, número de col·legiat/da i document d'identitat. Entre candidats i avaladors hauran de totalitzar un mínim de 10 persones.
Tant els candidats/tes com els avaladors/res hauran d'estar col·legiats i col·legiades.
Tots els candidats/tes de la llista han de poder acreditar un mínim d'un any d'exercici professional o dedicació a les labors pròpies de l'enginyeria o el grau en enginyeria en informàtica.
Caldrà demostrar que en cap cas, tant entre els candidats/tes com entre els avaladors/res no hi hagi més d'un 20% de persones vinculades professionalment a la mateixa empresa.
També caldrà demostrar que, tant entre els candidats/ates com entre els avaladors/res, un mínim del 10% han de ser exercents autònoms/es, segons la definició d'aquests Estatuts.
Tant entre els candidats/ates com entre els avaladors/es, un mínim del 10% han de ser residents fora de la província de Barcelona.
Cap candidat/a pot tenir antecedents penals (condemna amb sentència ferma, no complerta) ni pot estar inhabilitat o sancionat pel Col·legi.
No es pot figurar com a candidat/a a dues llistes però sí que es pot donar suport a més d'una o figurar com a candidat/a a una llista i donar suport a d'altres. No es pot optar al Deganat i al mateix temps figurar com a candidat/a en una llista a la Junta.
Període de negociació, formalització i publicació de les candidatures provisionals
Entre la presentació de precandidatures i la formalització de les mateixes, els candidats/es disposaran d'un període que podran destinar a mirar d'acordar una candidatura única, en el cas que n'hi hagués més d'una.
Com a resultat d'aquesta possible negociació, les candidatures es podran mantenir, retirar, agrupar o canviar d'optar al Deganat a optar a la Junta. No podran presentar-se candidatures noves ni al Deganat ni a la Junta però sí que es podran afegir noms nous a les llistes a la Junta i/o reordenar-los.
Acabat el període de negociació s'hauran de formalitzar les candidatures provisionals, per a la qual cosa s'hauran de presentar les llistes finals definitives. Si hi ha variacions s'han de seguir complint els requisits indicats als articles 80 i 81, exceptuant la necessitat de presentar altre cop cap document ja presentat amb la precandidatura.
Els candidats/es disposaran del període assenyalat a l'article 78 per presentar la formalització de les candidatures. Acabada la formalització de les candidatures no es podrà presentar cap més candidatura ni modificar cap de les ja formalitzades.
En la formalització, les candidatures al Deganat es podran acompanyar de les intencions del candidat/a per a la Comissió de Govern. Qualsevol candidatura podrà també aportar altres mostres de suport intern o extern al Col·legi.
Al final del període de formalització, la Junta publicarà les candidatures provisionals al plafó d'anuncis oficials a la seu del Col·legi i a la seva pàgina web. Es podran enviar també per correu electrònic als col·legiats i col·legiades.
Període d'impugnació de les candidatures provisionals
Un cop publicades les candidatures provisionals, qualsevol col·legiat podrà impugnar-les. La impugnació haurà de ser motivada, l'hauran de signar un mínim de tres col·legiats i col·legiades, dels quals com a mínim dos hauran de ser exercents i es presentarà per escrit a la secretaria del Col·legi, dirigida a la Junta.
Si n'hi ha, la Junta estudiarà les impugnacions presentades i decidirà si les pren en consideració o les descarta. La presa en consideració suposarà la supressió de la persona o persones afectades de la llista corresponent, si és a la Junta, o l'eliminació de la candidatura, si és al càrrec de degà.
Aquesta resolució, tant si és favorable com si és de rebuig, serà notificada als autors/es de la impugnació i als candidats/es afectats/des i podrà ser recorreguda davant de l'Assemblea, que resoldrà el recurs, per majoria simple, abans de la votació. Si de resultes d'aquesta decisió s'ha de retirar o reincorporar alguna persona o candidatura completa, aquesta haurà de poder participar a les eleccions.
El recurs només podrà ser presentat pels autors/es de la impugnació o bé pels afectats/des i s'haurà de presentar per escrit a la secretaria del Col·legi un mínim de tres dies abans de la celebració de l'Assemblea.
Publicació de les candidatures oficials
Acabat el període d'impugnació es publicarà al plafó d'anuncis oficials de la seu del Col·legi i a la seva web les candidatures que hagin superat aquesta etapa.
La votació directa al Deganat i la votació per cobrir les places de la Junta, cas de coincidir, es faran en urnes separades. Si el nombre d'assistents així ho aconsella, la Junta podrà preveure més d'una mesa electoral, cadascuna amb dues urnes, una per a cada votació. En aquest cas, caldrà establir una forma d'assignació clara que asseguri que ningú pugui votar a dues meses ni ningú quedi sense mesa.
Cada mesa electoral tindrà un president i un secretari, als que la Junta haurà hagut de proveir amb la llista dels electors que corresponen a aquella mesa. Cadascuna de les diferents candidatures podrà nomenar un interventor per a cada mesa.
Per a la votació directa a degà/ana hi haurà una papereta per a cada candidat/a on únicament apareixerà el nom de la persona candidata. Per a la votació a la Junta contindran la llista de noms de les persones que integrin la candidatura. Amb la documentació que s'entregui a cada col·legiat a l'entrada de l'Assemblea s'hi haurà, d'incloure un sobre per a cada votació i la papereta corresponent a cadascuna de les candidatures que hagin arribat a ser oficials. Si alguna candidatura hagués esta; descartada, per impugnació o pel motiu que sigui, i s'hagués presentat un recurs davant de l'Assemblea, l'acceptació del qual pogués comportar la reacceptació de candidatura, les paperetes corresponents també hauran d'estar a disposició del assistents, per si de cas.
En el moment de la votació, els assistents s'acostaran a la mesa que els correspongui, s'identificaran amb el document d'identitat, carnet de conduir o passaport, mostraran el document que acrediti la seva condició de col·legiats i col·legiades i introduiran un sobre a cada urna.
Un cop hagin votat tots els assistents es procedirà a l'escrutini.
Per delegar el vot caldrà signar un paper on hi constin el nom, cognoms, document d'identitat i número de col·legiat del qui delega i de la persona en qui delega i haurà d'anar signat pel qui delega.
Una mateixa persona només pot portar un vot delegat a l'Assemblea. No es pot delegar el vot i assistir a l'Assemblea. En cas d'assistència, la delegació queda anul·lada.
Per votar per correu s'haurà d'usar el mètode del doble sobre, és a dir, un sobre blanc, sense res escrit, a l'interior del qual només hi haurà d'haver la papereta del vot, ficat dins d'un altre sobre més gran on hi haurà, a més a més, fotocòpia del document d'identitat del votant.
La papereta oficial del vot es facilitarà a la mateixa seu del Col·legi des del dia de publicació de les candidatures oficials i/o podrà ser impresa a partir d'un document publicat a la pàgina web del Col·legi. El sobre gran, amb tot el seu contingut, s'ha de dirigir a la Junta del Col·legi indicant que és per a les eleccions. El dia de les eleccions, la Junta obrirà el sobre gran, comprovarà la condició de col·legiat/da de la persona i introduirà els vot a l'urna, abans de procedir a l'escrutini.
No es pot votar per correu i assistir també a l'Assemblea. L'assistència a l'Assemblea anul·la el vot per correu.
Escrutini de les eleccions directes a Deganat
En cas de coincidir amb la renovació de la Junta, primer es farà l'escrutini de l'elecció directa a Deganat, que haurà de ser públic, i s'escollirà per al càrrec la persona que hagi obtingut el major nombre de vots. En cas d'empat es faria una segona volta. Si es repetís l'empat s'hauria de repetir la votació fins que surti un candidat escollit.
Es consideraran nuls tots els vots que no corresponguin a candidatures oficials, paperetes que tinguin alguna cosa escrita i sobres que continguin més d'un vot.
Qualsevol candidat/a que hagi obtingut més del 25% dels vots emesos i no sigui escollit per al càrrec serà considerat escollit/da per a la Junta, tot i que podrà renunciar-hi, anunciant-ho de paraula immediatament després de l'escrutini.
Escrutini de les eleccions a la Junta
Un cop acabada la votació i després de l'escrutini de les eleccions directes a Deganat, en cas de coincidir les dues votacions, es procedirà a l'escrutini de les eleccions a la Junta, que haurà de ser igualment públic. Aquest escrutini s'haurà de fer en presència dels portaveus de totes les candidatures oficials.
Les places de la Junta s'aniran cobrint amb les persones que integrin les llistes de candidats a la Junta seguint el següent ordre:
1. En cas de coincidència d'eleccions, els candidat/es a Deganat que hagin obtingut més del 25% dels vots i no hagin estat escollits.
2. Es descartaran les llistes que no hagin arribat a obtenir el 5% dels vots emesos.
3. Es farà una taula de doble entrada amb les candidatures al costat i els nombres naturals a partir de I'1 a la part superior.
4. A la primera columna, sota I'1, s'hi posaran els vots obtinguts per cada candidatura i a les següents la mateixa quantitat dividida pel nombre natural que encapçala la columna.
5. Se seleccionaran tantes caselles com places de Junta restants després del primer pas, agafant les que continguin les quantitats més grans.
6. Les places de la Junta es cobriran amb els primers noms de cada candidatura segons el nombre de caselles que li hagin correspost.
7. En cas de candidatura única després del punt 2 no caldrà fer la taula.
Si alguna llista no tingués prou noms per cobrir totes les places que li corresponen, s'escolliran tots els seus candidats i el seu portaveu podrà atorgar les places restants a la candidatura que prefereixi o renunciar-hi, amb la qual cosa caldrà escollir més caselles, seguint per ordre de les quantitats que contenen.
Si en l'elecció de la darrera o darreres caselles es produís un empat, es resoldria primer a favor de la llista que encara no tingués cap casella i, si totes les empatades tinguessin o n'hi hagués més d'una que no en tingués cap, a favor de la llista que tingués més vots inicialment. Si l'empat ja vingués des de l'inici, es resoldria aleatòriament.
Presa de possessió i impugnació dels resultats
Les persones escollides prendran possessió dels seus càrrecs en un termini màxim de tres dies. Durant aquest període els càrrecs tindran caràcter d'interí i passaran automàticament a ser definitius en prendre possessió.
Els resultats podran ser impugnats en el termini de 48 hores o, en cas que l'Assemblea se celebrés just abans d'un dia festiu, fins a la fi de l'horari de la secretaria del col·legi del segon dia laborable després de l'Assemblea.
Les possibles impugnacions s'haurien de dirigir a la Junta, que podrà ser parcialment interina, haurien de ser motivades i serien resoltes per la pròpia Junta dins del mateix termini d'impugnació.
Immediatament després de prendre possessió, el degà/ana escollit/da podrà nomenar la Comissió de Govern, sens perjudici de posteriors modificacions.
En el termini de deu dies hàbils des de la celebració de les eleccions, s'haurà de comunicar la composició dels òrgans de govern del Col·legi al Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya i a tots els col·legiats i col·legiades, publicant-ho a la web del Col·legi.
Per a casos especials degudament justificats i previ acord de l'Assemblea del Col·legi a proposta de la seva Junta, que al seu torn considerarà les propostes de la Comissió de Govern, i de les demarcacions i delegacions, s'estableixen les distincions següents:
1. Col·legiat d'honor, per a aquell col·legiat amb un mínim d'antiguitat de 25 anys que pels seus mèrits professionals i personals i per l'estima de què s'ha fet mereixedor, es consideri digne de posseir aquesta distinció. Un cop concedida haurà de donar-se'n testimoni en acte públic, en el qual es farà palesa la deferència en un document i un distintiu adients.
2. Col·legiat honorífic, per a aquelles persones que, sense ser col·legiats i col·legiades per no reunir les condicions establertes en l'article d'aquests Estatuts, hagin desenvolupat una tasca professional rellevant i públicament reconeguda, íntimament lligada a algun dels camps de l'enginyeria tècnica o en el grau en enginyeria en informàtica, o bé que s'hagi distingit pel seu recolzament al Col·legi o entitats amb ell relacionades. També, com en el cas anterior, es donarà fe de la distinció en un acte públic, per mitjà del document adient i del distintiu que s'acordi en cada cas.
3. Altres distincions, l'Assemblea del Col·legi, amb les premisses descrites en el primer paràgraf d'aquest article, podrà establir per a casos especials altres distincions, o bé promoure'n la concessió de públiques o privades alienes àdhuc a l'organització col·legial.
Els enginyers/eres i els graduats en enginyeria col·legiats i col·legiades estan subjectes a responsabilitat disciplinària en cas d'infracció dels seus deures col·legials o professionals.
El Col·legi, per la seva Junta o a requeriment de l'Assemblea, instruirà expedient per enjudiciar tots aquells actes dels seus col·legiats i col·legiades que consideri que poden constituir una infracció culpable dels deures professionals o col·legials, o que siguin contraris al prestigi o l'honorabilitat de la professió o al respecte degut als companys, així com la desobediència de les ordres rebudes de la Junta o dels òrgans del Col·legi amb potestat per emetre'n reconeguda en aquests Estatuts.
L'expedient s'iniciarà per un acord pres per majoria de l'Assemblea o dels components de la Junta, la qual designarà entre els seus membres l'oportú instructor, i es tramitarà en la forma prevista a l'article 93 d'aquests Estatuts. Si es creu convenient, l'instructor podrà ser assistit per un secretari que podrà ser un lletrat assessor del Col·legi.
Quan es tracti de faltes comeses per enginyers/eres tècnics/ques o del grau en enginyeria en informàtica en els quals concorri la condició de funcionaris públics, la Junta es limitarà a donar-ne compte als seus superiors, a fi que, si escau, s'instrueixi l'expedient disciplinari que correspongui.
Totes les sancions requereixen la prèvia instrucció de l'expedient, amb audiència de l'interessat o interessats.
A aquest efecte, designat l'instructor d'acord amb el que disposa l'article 92 d'aquests Estatuts i practicades les proves i actuacions que condueixin a l'aclariment dels fets formularà, si és procedent, l'oportú plec de càrrecs, on s'exposaran els fets imputats susceptibles d'integrar falta digna de sanció, la falta o faltes tipificades suposadament comeses, les sancions concretes que, si escau, s'imposarien, així com la identitat de l'instructor i del secretari, si escau, i de l'òrgan competent per imposar la sanció i la norma que atribueix aquesta competència.
El plec de càrrecs es notificarà als interessats, i se'ls concedirà un termini de quinze dies hàbils per fer al·legacions i proposar les proves que creguin oportunes.
Fetes les al·legacions relatives al plec de càrrecs o transcorregut el termini per fer-ho, l'instructor decidirà sobre l'admissió i la pràctica de la prova proposada si fos el cas. Després de la pràctica de la prova que es consideri pertinent, o si no s'hagués admès o no s'hagués proposat, l'instructor formularà proposta de resolució que es notificarà als interessats, per tal que en el termini de quinze dies hàbils puguin exercir el tràmit d'audiència, al·legant tot allò que considerin convenient a la seva defensa.
La proposta de resolució, així com l'al·legat dels interessats, es trametran a la Junta, a fi que adopti la resolució procedent, que haurà de ser presa per majoria absoluta dels seus membres. La resolució definitiva que s'adopti haurà de ser sempre motivada i haurà d'indicar clarament els mitjans d'impugnació de què poden disposar els interessats.
La Junta actuarà en matèria disciplinària amb assistència de tots els seus membres que no al·leguin impediment estimat per la Junta o siguin recusables. L'omissió d'aquest deure constituirà falta greu. Els que hagin al·legat impediment estimat per la Junta o hagin estat recusats, no comptaran en el còmput de la majoria absoluta necessària per adoptar la resolució de l'expedient.
Quan l'afectat tingui un càrrec de representació o de govern, no podrà prendre part en les deliberacions ni votar dins de la Junta.
Faltes sancionables
a. Seran faltes lleus:
1. La negligència excusable en el compliment de preceptes estatutaris o d'acords dels òrgans rectors del Col·legi o del Consell General quan n'hi hagi.
2. Les incorreccions d'escassa transcendència en la realització de les tasques professionals.
3. Les desconsideracions d'escassa transcendència amb els companys.
4. Els actes lleus d'indisciplina col·legial, en especial en aquelles activitats que la Junta li encomani, així com aquells actes que causin un dany lleu al decòrum o al prestigi de la professió i, en general, els altres casos d'incompliment dels deures professionals o col·legials ocasionats per un descuit excusable o circumstancial.
b. Seran faltes greus:
5. La vulneració de les normes essencials de l'exercici i la deontologia professionals.
6. L'incompliment dels deures professionals quan d'això en resulti un perjudici per a les persones destinatàries del servei del professional o la professional.
7. L'incompliment de l'obligació que tenen les persones col·legiades de comunicar els supòsits d'intrusisme professional dels quals siguin coneixedores.
8. L'incompliment del deure d'assegurança, si és obligatòria.
9. L'incompliment del deure de prestació obligatòria establert per aquesta llei o per les normes que així ho disposin, llevat de l'acreditació de causa justificada que faci impossible la prestació del servei, després d'haver estat requerida degudament.
10. Els actes que tinguin la consideració de competència deslleial d'acord amb el que estableixin les lleis.
11. Les actuacions professionals que vulnerin els principis constitucionals i internacionals d'igualtat i de no-discriminació.
c. Seran faltes molt greus:
12. L'exercici de la professió sense tenir el títol professional habilitant.
13. L'incompliment dels deures professionals quan d'això en resulti un perjudici greu per a les persones destinatàries del servei del professional o la professional o per a terceres persones.
14. La vulneració del secret professional.
15. L'exercici de la professió que vulneri una resolució administrativa o judicial ferma d'inhabilitació professional, de declaració d'incompatibilitat administrativa o professional o de conflicte d'interessos, o una disposició legal en què s'estableixi la prohibició d'exercir.
16. La comissió de delictes amb dol, en qualsevol grau de participació, que es produeixin en l'exercici de la professió.
17. L'exercici de la professió sense complir l'obligació de col·legiació.
18. La contractació per empreses i entitats de treballadors no col·legiats i col·legiades en el cas que l'objecte de llur contracte de treball comprengui, totalment o parcialment, la realització de tasques pròpies de la professió.
Les faltes lleus prescriuran al cap d'un any; les greus al cap de dos anys, i les molt greus al cap de tres anys, a comptar del dia en que es va cometre la infracció.
1. Les infraccions molt greus poden ésser objecte de les sancions següents:
5. Si la persona que ha comès una infracció n'ha obtingut un guany econòmic, es pot afegir a la sanció que estableix aquest article una quantia addicional fins a l'import del profit que n'hagi obtingut el professional o la professional.
6. Les infraccions s'han de graduar en molt greus, greus i lleus. Només poden constituir infracció col·legial:
a) L'incompliment d'obligacions establertes per les lleis, pels estatuts o per normes col·legials.
b) L'incompliment d'acords o decisions adoptats per òrgans del col·legi professi sobre matèries que s'especifiquin estatutàriament.
c) La realització d'actes que impedeixin o alterin el funcionament normal del col·legi professional o dels seus òrgans.
d) L'ofensa o la desconsideració envers altres professionals col·legiats i col·legiades de la mateixa professió o envers els membres dels òrgans de govern del col·legi professional o el consell de col·legis professionals respectiu.
7. Les sancions poden consistir en l'amonestació, la multa o l'expulsió, i es regulen d'acord amb els criteris següents:
b) La sanció d'expulsió només es pot imposar per reiteració en la comissió de les infraccions molt greus a què fa referència l'apartat 6.a i b i sempre s'ha de tenir en compte el dret de la persona sancionada de sol·licitar la rehabilitació en el termini de tres anys a comptar de l'efectivitat de la sanció. La sanció d'expulsió només és executiva si la resolució que la imposa posa fi a la via administrativa.
Els sancionats podran demanar la seva rehabilitació, amb la conseqüent cancel·lació de l'anotació en el seu expedient personal, en els terminis següents, comptats des del compliment de la sanció:
Si fos per falta lleu, al cap d'un any.
Si fos per falta greu, al cap de dos anys.
Si fos per falta molt greu, al cap de tres anys.
Si hagués consistit en expulsió, el termini serà de tres anys a comptar de l'efectivitat de la sanció.
Els tràmits de la rehabilitació es portaran a terme de la mateixa manera que per a l'enjudiciament i sanció de les faltes i amb els mateixos recursos.
Del règim jurídic dels actes col·legials i de la seva impugnació
Els actes i acords de la Comissió de Govern i de la Junta podran ésser objecte de recurs potestatiu de reposició, per qualsevol col·legiat que hi tingui interès legítim. Quan es tracti d'un acte o acord que afecti una pluralitat indeterminada de persones, s'entendrà que qualsevol col·legiat està legitimat per recórrer.
El termini per a la interposició del recurs de reposició serà d'un mes i es comptarà a partir de l'endemà de l'adopció de l'acord recorregut o, en el cas que es tracti d'actes o acords d'efectes jurídics individualitzats, a partir de l'endemà en què es notifiqui a la persona/es col·legiades que afecti.
No es podrà interposar recurs contenciós administratiu fins que sigui resolt expressament o s'hagi produït la desestimació presumpta del recurs de reposició interposat.
Contra la resolució del recurs de reposició es podrà instar l'acció que es consideri oportuna, davant la jurisdicció contenciós administrativa o la civil en el seu cas, segons correspongui.
Contra els acords de l'Assemblea es podrà instar l'acció que es consideri oportuna, davant la jurisdicció contenciós administrativa o la civil en el seu cas, segons correspongui.
Quan el qui recorri hagi participat en l'adopció de l'acord impugnat, serà necessari que hi hagi fet constar la seva abstenció o el seu vot particular en contra d'aquell, o la formulació d'un vot particular.
No exclusió de recursos i actuacions dels defensors/es
La interposició d'un recurs per part d'un defensor/a contra la mateixa actuació o el mateix acord, són dos processos paral·lels que segueixen cadascun la seva via independent.
Transcorregut un mes des de la interposició del recurs potestatiu de reposició sense que recaigui resolució, es podrà entendre desestimat i restarà expedita la via contenciosa administrativa.
Norma supletòria
La Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, serà supletòria en tot el que no preveu el present títol.
1. Els productes de béns i drets que corresponguin en propietat al Col·legi.
2. Les quotes d'inscripció, si escau, i les periòdiques ordinàries, les quanties de les quals es fixaran per l'Assemblea, d'acord amb les propostes raonades que, ponderant la situació econòmica, li presenti la Junta. No s'exigirà la quota d'inscripció als qui es traslladin de Col·legi. En tot cas, i mantenint íntegrament els seus drets, no abonarà la quota col·legial el col·legiat/ada que hagi complert setanta anys.
3. Les taxes que siguin d'aplicació a informes, peritatges, inspeccions, arbitratges, documentacions tecnicoadministratives i qualsevol altre servei equivalent prestat pels col·legiats i col·legiades en nom del Col·legi.
Aquestes taxes seran fixades per l'Assemblea en funció del contingut i l'extensió dels treballs i tenint en compte els criteris bàsics que estableixi el Consell General, quan n'hi hagi.
4. Els drets que correspon de percebre al Col·legi per la legalització, els registres, els serveis i les certificacions sobre documents i les firmes relatives a treballs professionals de qualsevol mena.
5. Els beneficis que s'obtinguin per publicacions, organització d'activitats, etc.
6. Aquells que, per acord de l'Assemblea, es considerin necessaris, es deguin a prestacions i siguin voluntaris.
7. Qualsevol altre concepte que legalment procedeixi.
Recursos extraordinaris
1. Les subvencions, els donatius, etcètera, que concedeixin l'Estat, la Generalitat de Catalunya, les corporacions oficials, els organismes internacionals, les entitats comercials o empresarials i els particulars.
2. Els béns, mobles o immobles, i els drets que, per herència, donació o qualsevol altre títol lucratiu o onerós, entrin a formar part del patrimoni del Col·legi.
Tots els recursos extraordinaris necessitaran, per a ser percebuts, l'aprovació prèvia de l'Assemblea, llevat de les subvencions a què fa referència el punt 1 d'aquest article.
De la inversió, administració i custòdia
El patrimoni col·legial serà invertit, administrat i custodiat per la Junta del Col·legi. El degà/ana exercitarà les funcions d'ordenador de pagaments i les ordres seran executades pel tresorer/a.
Correspondrà al tresorer/a l'administració i cobrament dels ingressos col·legials.
La Junta disposarà la forma en què caldrà portar la comptabilitat del Col·legi, segons el criteri de màxima transparència i sempre d'acord amb la legislació vigent.
Supervisió dels comptes
Els col·legiats i col·legiades, en nombre superior als vint-i-cinc, podran formular peticions concretes i precises sobre qualsevol dada relativa a l'exercici econòmic. En aquest supòsit, la Junta estarà obligada a donar una resposta.
Els comptes de cada exercici podran ser examinats pels col·legiats i col·legiades en el període comprès entre la convocatòria i quaranta-vuit hores abans de l'assenyalada per a la celebració de l'Assemblea ordinària corresponent.
De la plantilla del Col·legi
La Junta designarà els empleats/des administratius, auxiliars i subalterns necessaris per a la bona marxa de la Corporació. Aquest personal gaudirà dels drets i deures que s'estableixin en la legislació vigent.
Transparència en la designació
La convocatòria de places de personal per al Col·legi s'haurà de fer pública, a través de, com a mínim, dos diaris de gran difusió o especialitzats en la publicació d'ofertes de treball. També s'haurà de publicar a la web oficial del Col·legi.
Si a alguna d'aquestes places s'hi presentés algun familiar proper d'algun dels membres de la Junta, aquest s'hauria d'absentar en el moment de la selecció.
D'acord amb el que estableix l'article 57.3 de la Llei 7/2006 de 31 de maig, de col·legis professionals de Catalunya i atès que el Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya és col·legi únic d'àmbit català, aquest Col·legi assumeix les funcions que l'esmentada Llei de col·legis professionals determina per als Consells de Col·legis.
(11.146.065)