TAXONOMIA – la tortuga d'estany
QUÈ ÉS UNA TORTUGA?
Les tortugues son organismes eucariotes*1, amniotes*2, anàpsids*3, cordats*4, craniats dins l’ordre dels Testudinis o Quelonis (dins la classe Sauropsida*5) que es caracteritzen per tenir 4 extremitats curtes, mandíbules còrnies sense dentició i el cos protegit per una closca dura formada per dues peces, la closca dorsal i la closca ventral o plastró, generalment formades per plaques òssies revestides per plaques còrnies (a vegades únicament presenten plaques còrnies) que els cobreixen l’esquena i el pit amb obertures per treure el cap, les extremitats, i la cua. Actualment es coneixen 351 espècies de Testudinis repartits en 14 famílies, de les quals 6 poden arribar a trobar-se als països catalans (Cheloniidae, Dermochelyidae, Emydidae, Geoemydidae, i Testudinidae), essent les 2 primeres espècies marines i la resta “terrestres”.
NOTES A PEU DE PÀGINA *1 De manera molt resumida tots aquells organismes que contenen la informació genètica estructurada en cromosomes localitzats a l’interior del nucli que està separat del citoplasma per una membrana. Dins d’aquest grup i trobem els animals, les plantes, i els fongs.
*2 Grup de vertebrats tetràpodes que compren els rèptils, ocells i mamífers. Aquests grups es caracteritzen perquè l’embrió desenvolupa quatre membranes (còrion, al·lantoides, amnios i sac vitel·lí) creant un medi aquós en el que l’organisme pot respirar i del que pot alimentar-se. Amb aquesta estratègia evolutiva, a diferencia dels peixos i dels amfibis, es va aconseguir una independència del medi aquàtic alhora de reproduir-se i va permetre la reproducció ovípara en un medi sec i terrestre.
*3 Grup d’amniotes que es caracteritzen per no tenir obertures cranials prop de l’òrbita ocular, les anomenades fossetes temporals. L’únic grup no extint que presenta aquest crani són les tortugues.
*4 Grup d’animals que inclou els vertebrats caracteritzats per presentar, en algun moment del seu desenvolupament embrionari, notocordi, corda nerviosa dorsal buida, fenedures faríngiques, endostil i cua postanal.
*5 Grup taxonòmic que inclou, Testudines (tortugues), Aves (ocells), Crocodylia (cocodrils, caimans i al·ligàtors), Rhynchocephalia (tuatares) i Squamata (serps, llangardaixos, geckos, iguanes, etc. ). Representen el 79% de tots els amniotes actuals.
La família Emydidae (en català, Emidids, família de tortugues d’aigua dolça definida morfològica i genèticament), actualment inclou 11 gèneres i 53 espècies distribuïdes pel continent americà des de Canadà fins al centre d’Amèrica del Sud. Fora d’aquesta àrea únicament es troba el gènere Emys que està representat per una sola espècie, l’Emys orbicularis, pròpia del paleàrtic occidental (Europa, Àsia, Nord d’Àfrica i el nord i el centre de la Península Aràbica). Alguns estudis han suggerit que des del continent americà, a través del pas de Bering i travessant Àsia, va arribar al Paleàrtic occidental una espècie d’Emidid, ancestre de les actuals Emys orbicularis. A Europa s’han descobert fòssils pliocènics (etapa geològica de finals del Neogen que va dels 2.6 als 5.3 milions d’anys (Ma), prèvia al pleistocè (l’actual) i posterior al Miocè) que han estat assignats al gènere Emys pel que podem dir que aquest gènere té, com a mínim 5-3 Ma, malgrat que alguns estudis moleculars suggereixen que l’espècie va divergir de la resta d’Emydidae entre 32 i 100.5 Ma.
Actualment dins l’espècie Emys orbicularis s’han identificat, mitocondrial i morfològicament, 8 subespècies, 2 de les quals encara no tenen nom: E. orbicularis orbicularis, E. orbicularis eiselti, E. orbicularis galloitalita, E. orbicularis hellenica, E. orbicularis occidentalis i E. orbicularis persica. Podent trobar a la península ibèrica E. orbicularis orbicularis, E. orbicularis galloitalica i E. orbicularis occidentalis (Figura 1). Les tortugues de comarques gironines serien de la subespècie E. orbicularis galloitalica, i les del sud de Catalunya E. o. occidentalis.