El rum de la rumba - [PDF Document]
EL RUMB DE LA RUMBA
Ddac Sauret Sarr
Grau Superior de Msica Moderna
Taller de Msics curs 2012-2013
Tutor metodolgic: Santi Galan
NDEX 1. INTRODUCCI .......................................................................................................... 3
2. METODOLOGIA ........................................................................................................ 4 2.1 Tcniques de recollida dinformaci .................................................................... 4 2.2 Selecci de lestudi de temes musicals ................................................................. 5
3. APROXIMACI AL TEMA ...................................................................................... 5 3.1 Colonitzaci dAmrica Viejo Mundo y Nuevo Mundo ................................ 5 3.2 El guajiro i la msica camperola .......................................................................... 6
- El punto cubano
3.3 La can cubana...................................................................................................... 8 3.4 Gneres musicals que sorgeixen a partir de les canons cubanes ...................... 9
- Les havaneres
- El bolero
3.5 El bong.................................................................................................................... 15 3.6 Diferncies entre la rumba flamenca i la rumba cubana .................................... 16 3.7 Apareix la rumba catalana ..................................................................................... 18
4. ANLISI DALGUNES GUARACHAS VERSIONADES A RUMBA CATALANA................................................................................................... 21
5. CONCLUSIONS ............................................................................................................ 27
6. BIBLIOGRAFIA I DISCOGRAFIA ........................................................................... 28
ANNEX0S ....................................................................................................................... 31
1. INTRODUCCI El present treball es centra en els orgens i les arrels de la rumba catalana i parteix de la hiptesi que
la rumba catalana sorgeix de la guaracha, el son i altres gneres musicals que es van formant a
partir de la transculturaci, concepte que ens defineix els processos culturals que van tenir lloc entre
el Viejo Mundo (Europa) i el Nuevo Mundo (Amrica).
Per tal danalitzar si existeix aquest tipus de relaci entre aquests gneres i la rumba catalana, caldr
buscar lorigen i lessncia de cada estil per veure quan, on i com interactuen i es mesclen entre ells.
Per parlar de la rumba catalana em centrar en lestreta relaci que hi va haver entre la cultura
musical cubana i lespanyola al llarg dels segles XVIII, XIX i XX en els viatges anomenats
danada i tornada, on els homes i les seves msiques van creuar lAtlntic dun costat a laltre
impulsats per raons histriques molt concretes. Citarem algunes daquestes raons histriques per
poder entendre els diferents processos culturals que van tenir lloc entre el Viejo Mundo y el Nuevo
Mundo, s a dir, em referir a lintercanvi cultural que hi va haver entre Cuba i Europa a partir de
la colonitzaci dAmrica.
Un cop contextualitzats tots aquets afers histrics, analitzarem levoluci de les diferents tendncies
musicals que van sorgir a Cuba a principis del segle XIX i al llarg del segle XX, passant pel punto
cubano, la guaracha, el son i la rumba cubana. Veurem el procs de formaci i levoluci
instrumental fins arribar a la cristallitzaci de cada un daquests gneres.
Parallelament, analitzar la rumba flamenca, on podrem veure la interacci entre els tangos
dorigen indi i els gneres provinents dels cantes de ida y vuelta, per acabar veient com es va
transformant fins que apareix la rumba catalana a mitjans del segle XX a travs de diferents artistes
de Catalunya. Citarem alguns daquests artistes, analitzarem alguns temes per poder veure aquesta
interacci entre la msica cubana i lespanyola. Aix mateix, maturar a estudiar laparici de la
rumba catalana per determinar si realment existeix relaci entre aquest gnere i la guaracha.
Finalment, es presentaran algunes reflexions personals a mode de conclusi sobre la relaci entre la
guaracha i la rumba catalana on es determinar si la hiptesi plantejada al inici de la investigaci
es compleix o no.
2. METODOLOGIA DE LA INVESTIGACI Pel que fa als instruments utilitzats per desenvolupar l'anlisi de la relaci entre la rumba i la
guaracha, la informaci treballada s fonamentalment qualitativa degut a les caracterstiques de
l'estudi i es recorrer a diverses tcniques per a obtenir informaci.
2.1 Tcniques de recollida dinformaci
Les tcniques de recollida d'informaci utilitzades per extreure conclusions significatives en la
investigaci sn les segents:
L'anlisi de documents: per tal de fer una contextualitzaci del cas a estudiar, s'analitzaran
documents que estan relacionats directament amb la temtica del treball (estudis sobre els
orgens de la rumba, sobre el son, la guaracha, diverses entrevistes publicades a
personatges relacionats amb el mn de la rumba, etc). Aquest tipus d'informaci es combina
amb l' extreta de lentrevistes realitzades1.
Fons audiovisuals: per a realitzar lestudi tamb sanalitzaran vdeos relacionats amb
artistes vinculats als cantes de ida y vuelta y la rumba catalana aix com diversos temes
L'entrevista semiestructurada: possibilita obtenir una visi global sobre el tema que ens
ocupa. s una tcnica de recollida d'informaci que permet obtenir respostes directes i una
informaci sistematitzada. Primer, es determina quina s la informaci rellevant que es vol
aconseguir amb lentrevista (en aquest cas es tracta de temes com quin s lorigen de la
rumba catalana, influncies, etc...). No es prepara un qestionari tancat sin que, partint de
la informaci concreta que es vol aconseguir es fa un gui previ i a lentrevista es fan
preguntes obertes per poder anar entrellaant els temes segons van sorgint i obtenir ms
matisos a les respostes.
La majoria de les preguntes sn d'opini, per tant, permeten extreure'n valoracions i obtenir
el discurs de personatges relacionats amb la rumba catalana per veure quina concepci tenen
sobre aquest gnere musical i els seus orgens.
1 Finalment, per disponibilitat de les persones a qui es volia entrevistar, noms sha pogut realitzar una entrevista.
Per a realitzar el treball a banda danalitzar entrevistes ja publicades, sha pogut realitzar una
entrevista a un personatge que ha viscut els inicis de la rumba catalana des de Barcelona per veure
quina concepci en t i extreure conclusions per a contrastar la hiptesi del treball.
2.2 Selecci de lestudi de temes musicals
Si b al llarg del treball es tindran en compte diversos temes relacionats amb els orgens i el
desenvolupament de la rumba catalana, a la part final de la investigaci es presentaran temes propis
i/o versions de rumba catalana on es mostri el vincle entre els dos gneres: la rumba catalana i la
3. APROXIMACI AL TEMA 3.1 Breu context histric: La colonitzaci dAmrica. El Viejo Mundo y el Nuevo Mundo
La histria de Cuba s anterior al desembarcament de Cristfol Colom a lilla durant el seu primer
viatge del descobriment, el 28 doctubre de 1492.
Levidncia arqueolgica suggereix que lilla estava habitada llavors per al voltant de cent mil
amerindis: Guanajuatabeyes, Ciboneyes, Taianos, Arawaks, aix com per tribus antropfagues, els
caribs. Totes aquestes tribus tenien molts cultius i ben organitzats, conreaven larrel de iuca per
produr pa , cot, tabac i salimentaven fonamentalment de blat de moro i moniato.
La colonitzaci de Cuba va comenar el 1511, sota la direcci de Diego Velzquez de Cullar
nomenat governador de lilla i fundador de Baracoa, de Santiago de Cuba (1514) i de lHabana
(1519). En menys de cinc anys, la poblaci indgena de temperament pacfic va ser reduda a unes
centenes dindividus. Cuba possea reserves dor que van ser rpidament exhaurides, llavors es van
promoure noves activitats econmiques: el tabac, les plantes per fer tintures, la canya de sucre, entre
daltres... van tenir un desenvolupament considerable. Per fer possible el conreu de totes aquestes
plantacions es va comenar a importar esclaus de procedncia africana cap a Cuba. A partir daqu
lilla arriba a ser comercialment molt activa i llavors lHabana es converteix en un dels ports
principals de la corona espanyola i ser una pea fonamental del complex militar i mariner entre
Espanya i Amrica.
Els vaixells doncs, surten de Sevilla o de Cdiz amb rumb a Amrica, i tornen a Espanya un cop
reunida la flota a lHabana. Tots aquets viatges danada i tornada aporten una comunicaci cultural
molt important entre Espanya i Cuba. Hi ha una lletra del trobador granad Carlos Cano que posa a
msica tot aix que estem comentant quan canta:
Viva Sevilla !
y los barcos que salen pa las Antillas
Y los barcos que vienen desde la Habana
Aix doncs, a Cuba es comena a formar un cultiu de varietats tniques durant els segles de la
colnia. Per una banda, tots aquells homes i dones que decideixen partir en busca de fortuna cap a
laltre costat de lAtlntic, a causa de les penries que viuen a la Pennsula Ibrica, tamb italians i
europeus que volen comprovar in situ si sn veritat totes les meravelles que expliquen sobre la
nova terra descoberta, i per altra banda tots els esclaus que sn capturats i portats dfrica fins a
Cuba amb la finalitat de treballar la terra. A tot aix si li sumem la poblaci indgena que existia a
Cuba va formant un conglomerat tnic que donar lloc al sabroson poble cub i a totes les
tendncies musicals que sorgiran al llarg del segles XVIII , XIX i XX .
3.2 El guajiro i la msica camperola
Guajiro se li ha dit a lhome vinculat a lagricultura, ubicat a les zones de cultiu prop de les
ciutats , en poblacions rurals o en llocs molt allunyats dels centres urbans. Per derivaci se li va dir
aix a les seves formes de vida, a altres aspectes de la cultura i a la seva msica.
El Guajiro era en els seu orgens el camperol blanc arribat dEspanya en busca de terres, per la poblaci que es
va establir en els camps de conreu cubans no era exclusivament blanca. Encara sent minoritaris fora de les
plantacions, els negres i els mulatos tamb hi estaven presents. Lallament i la seva conducta tmida i reservada
va fer que es conservessin casi incontaminats durant molts anys els elements hispnics ms importants com: la
llengua espanyol, ls de la dcima espinela i la copla, el canoner popular, els instruments de corda polsada com
el llat i la guitarra espanyola i alguns elements del vestuari2.
La dcima, que sn poesies improvisades que estan formades per estrofes de deu versos
octosllabs, seran molt importants pel desenvolupament daquestes msiques que sanaven gestant
a les zones de cultiu a partir de la colonitzaci. Durant els segles XVI i XVII van aparixer, amb
tots aquets elements de procedncia hispnica, diversos gneres musicals de cants i balls , dels quals
2 ROY, Maya . Msicas Cubanas. Ediciones Akal. Madrid, 2003. Pg.72
el ms vigent s el punto cubano, tamb anomenat el punto guajiro. La investigadora Mara
Teresa Linares ha senyalat que:
el punto guajiro t un parentesc proper amb gneres andalusos com les peteneras, les buleras i les
seguirillas. Tamb destaca caracterstiques notables de cants canaris com el to agut i nassal, aix com la
utilitzaci dinflexions vocals una mica allunyades de lafinaci temperada 3
El punto cubano s el gnere de la msica Cubana que primer es manifesta en el procs de
formaci de la nacionalitat Cubana. Data de finals del segle XVIII i prov de cants de la msica
camperola. Tal i com explica Maria Teresa Linares a La msica entre Cuba y Espaa (1998),
segurament s el primer que apareix registrat en documents i fou conegut a Espanya amb el nom de
punto de la Habana i ms tard se li seguiria dient guajiras cubanas.
El punto en un principi estava ubicat en les zones de plantacions artesanals de tabac a loest de
Cuba on predominava la immigraci procedent de les illes Canries i dAndalusia , ms tard
segueix el cam marcat per lexpansi del tabac fins al centre de lilla. Els assentaments dispersos i
la falta de comunicaci amb lexterior accentua la importncia dels anomenats guateques, unes
festes que es celebraven espontniament entre els vens o en ocasions en cerimnies privades, com
aniversaris, casaments o comunions. Grcies a aquestes distraccions collectives poc a poc es van
anar consolidant els carcters essencials dels dos grans estils musicals del punto guajiro, amb la
seva instrumentaci, melodies i cants especfics, i les tonadas.
El punto fa servir com a text una dcima, i aquesta pot ser improvisada o apresa de memria.
Aquet tipus destrofa ja era coneguda en la poesia culta espanyola des del segle XV y fou adoptada
molt aviat per la poesia popular cantada, com ho testimonien molts canoners del segle XVI i XVII.
A Cuba presenta similituds amb la dcima cantada del repertori Andals, que marca una pausa
imprescindible per el cant desprs del quart vers . Aquests textos parlen de les vides quotidianes
dels camperols i a travs de la improvisaci els permetia cantar sobre lluites ideolgiques, cants de
epopeia o cants de treball. Una caracterstica del punto cubano s la controvrsia que es basa en
lenfrontament de dos poetes-cantants, partint dun tema prviament pactat. El primer cantant
interpreta la dcima completa; acte seguit, el seu adversari ha dutilitzar lltim vers del seu rival
per comenar la seva prpia dcima i desenvolupar la idea contrria. 3 VORA, Tony. Msica Cubana.Los ltimos 50 aos. Alianza Editorial. Madrid, 2003. Pg.84
Lesquema general del punto cubano o guajiro es podria resumir aix:
a) Introducci instrumental a crrec del llat i acompanyat per el tres i la guitarra interpretant
una srie de figures rtmiques fixes.
b) Exposici del tema (cantant), en quatre versos.
c) Interludi instrumental (variacions meldiques del llat).
d) El cantant finalitza amb el tema anterior, improvisant els sis versos restants de lestrofa.
Al llarg de la histria han sorgit dos estils de punto cubano que es diferencien en la relaci existent
entre el cant i lacompanyament instrumental, aquets sn el punto libre i el punto fijo.
Punto libre: predomina a les provncies occidentals de Pinar del Ro, La Habana,
Matanzas i Cienfuegos i la melodia (tonada) no est sotmesa a un tempo fixe, la mtrica
segueix estrictament el ritme oratori del text, pronunciat amb certa lentitud i allargant les
cadncies finals. Els instruments sutilitzen a mode de contracant establint aix una espcie
de dileg amb el solista.
Punto fijo: predomina a les provncies de Camage...
rumba - Euskal Herriko TRIKITIXA ?· rumba RUMBA Trad. De lo repertorio de Camilo Ronzano, gaitero de…
Rumba de La Iasi - Acordeão - music sheet
La Rumba Del Esqueleto
RUM RUM FA LA PANXA
El Pharaon Rumba Gypsyon Kings
Resumen de la Propuesta de Horario Académico para el RUM ...