Viu r40 by VIU A FONS - issuu
Núm. 40 | Març 2018 | www.viuafons.cat | Exemplar gratuït
Núm. 40 | Març 2018 | www.viuafons.cat
El maltractament dels gossos, un problema en vies de solució? I a més: Pont del Diable per Marc Pons | Entrevista a Ingo Bäder per Cristina Valls | Impremta Virgili per Marc Pons | Especial Alimentació Km0
NUEVO LEXUS LC 500h LEXUS TARRAGONA
C/ Caràbia, Parcel·la 11 (Urb. L’albada)
www.estilolexus.com www.lexusauto.es/tarragona
VIUMAR2018 |
Consum mixt: 5 l/100km. Emissions de CO2: 117 g/km. Consum homologat d’acord amb la normativa europea. *PVP recomanat d’oferta per a la Península i les Balears. Inclou PFF, descompte comercial, transport, Nissan Assistance, IVA i IEDMT, que en el mercat espanyol és possible que no sigui aplicable a la seva comunitat autònoma. En queden excloses flotes i empreses. Oferta vàlida per a particulars i autònoms que adquireixin un nou Nissan PULSAR Acenta amb navegador 1.2 DIG-T 115 CV (85 kW) manual, que lliurin un vehicle usat a nom del comprador i ho financin per mitjà de Magic Plan 3D de RCI Banque SA, sucursal a Espanya. Import mínim per finançar: 7.000 €. Permanència mínima de 24 mesos. Oferta no compatible amb altres campanyes i vàlida fins al 31/03/2018. Per a més informació vine al teu concessionari més proper. La imatge visualitzada pot no coincidir amb el vehicle de l’oferta.
5 EDITORIAL | 6 TERRITORI. Protectores. El maltractament dels gossos no té fàcil solució. | 16 Sebastiano Alba. "Tarragona és la perla de la mediterrània, només cal obrir la clasca de l'ostra". | 26 Ingo Bäder Von Riegen. Un comerç de EDITA: INICIATIVES DE COMUNICACIÓ LOCAL, SL Apartat de Correus 125 - 43080 - Tarragona Tels. 673 930 589 - 673 930 590
proximitat que marida tradició i innovació. | 30 Solidaritat
Direcció: Albert Vidaller, Antoni Corrales. Redacció: Marc Pons, Cristina Valls, Ramon Ortiz, Alícia Fàbregas, Marc Busquets. Administració: Dolors Díaz. Departament comercial: Albert Vidaller, Antoni Corrales, Josep Barbero. Col· laboracions: Irene Navarrete, Paula L. Hervas. Disseny i maquetació: Marc Pascual. Fotografia: Pierre Grubius www.fotopierregrubius.com. Impressió: Rotimpres. Distribució: Unimail- Dipòsit legal: T-1220-2014
premta degana de Tarragona. | 42 DIVERS. L'equilibri en-
Revista associada Baixa't la nostra revista en PDF o llegeix-la a
través d'ISUU. Llegeix amb el teu smartphone
professional. Metges reusencs compromesos amb l'assistència sanitària en països desafavorits. | 34 Virgili impressors. L'imtre disciplina i diversió. L'equip de Long-Dong del Reus Deportiu. | 64 Ficommerce. | 67 ESPECIAL ALIMENTACIÓ KM 0 | 82 AGENDA. Agenda Tarragona. | 88 FiraReus. La primera fira de venda de vehicles quilòmetre zero arriba a Reus. | 90 Agenda Tarragona.
En deu anys de crisi econòmica hem assistit a la reestructuració -o degeneració, segons com es miri- d’allò que la classe política anomena “sectors estratègics”: la banca, les energètiques i la construcció. I de retruc les telecomunicacions. Ara li toca a un altre sector de l’economia que la classe política, anomena “estratègic” amb la boca petita: el “panem et circenses”; l’espectacle de masses per excel·lència que ha consolat, més que entretingut, les castigades classes populars i mitjanes. El futbol és, la propera “víctima” de la crisi.
Paisatges de petit a gran format de Josep Bahima
de dimarts a dissabte, d’11 a 13 h i de 17 a 20 h fins al 14 d’abril - Setmana Santa tancat ENTRADA LLIURE
PALAU BOFARULL Llovera, 15 Reus
A ningú se li escapa que el futbol-espectacle viu dins un formidable globus que s’ha inflat simultàniament a la caiguda econòmica de la última dècada. I a ningú se li escapa que les quantitats que es manegen no tenen ni cap ni peus. Ni tan sols les de grans clubs que no tenen res de clubs, per que fa anys que es gestionen amb criteris estrictament de negoci. Però el futbol ha tocat sostre. Els mercat asiàtic -el camp de batalla dels clubs europeus- està saturat. Ja no hi ha més potencials consumidors de “merchandising”, que és la seva principal font d’ingressos.
I la qüestió es: i ara què? Moltes d’aquestes “societats” tenen uns nivells d’endeutament que compensen-camuflen amb perspectives comercials a mig-llarg termini que es presenten, pel cap baix, dubtoses. I, naturalment, la segona qüestió és: qui pagarà aquesta crisi?. Hem vist com s’han rescatat bancs, autopistes i constructores que han costat més de 250.000 milions d’euros; i que han sortit, en part, del calaix de les pensions públiques. La qüestió té més sentit que mai: qui pagarà aquesta crisi que ve? Perque val la pena recordar que algú va dir que la crisi bancària no li costaria ni un “duro” al contribuent.
El maltractament de
gossos no té fàcil solució
Alícia Fàbregas Text | Pierre Grubius Fotos
VIUMAR2018 |TERRITORI
El passat 14 de febrer es denunciava l’existència d’una fossa comú a Tarancón, un municipi de la província de Cuenca, on es trobaven diversos sacs amb cadàvers de gossos que havien estat utilitzats per la caça. Alguns mostraven evidències d’haver estat enterrats en vida.
Al mes de febrer, també, es duia a terme el judici contra Roberto González, el conegut caçador de l’anomenada “finca dels horrors”, on al 2014 es van trobar 55 gossos amuntegats, en condicions pèssimes, desnodrits
Enterrats vius, amuntegats i desnodrits, forçats a passar-se la vida en baralles... els gossos han de patir massa sovint les barbaritats que els hi infligeixen els seus amos i deshidratats, vivint entre els seus propis excrements i orines, infestats de paparres, amb ferides, en habitacles sense sostre i a ple sol. L'any 2017 es portava a terme la major operació realitzada a Espanya contra les baralles il·legals de gossos. Es van detenir 34 persones i es van rescatar 230 gossos d’una organització que actuava a Canàries, València i Múrcia.
Per desgràcia, les notícies sobre el maltractament de gossos són habituals a Espanya i no sembla una situació que tingui un final pròxim, perquè intervenen massa actors en la cadena de negligències. Segons afirma una veterinària de la província de Tarragona, que prefereix mantenir-se en l’anonimat i que treballa amb vàries protectores de la zona, “la cadena de responsabilitats seria: propietari, Estat i protectores”. I les associacions neixen per resoldre
Gossos en una de les gàbies de la protectora de Torredembarra
vinguessin a adoptar cadells per a regalar a nens, com qui regala un peluix, i això és un problema de consciència social. Com senyala la veterinària que prefereix no donar el seu nom, “no hi ha una educació en els col·legis explicant que un animal és un ésser viu, que té uns drets de vida digna. Un cadell necessita una educació i si tu no tens el temps...Has d'estar 24h educant-lo almenys els primers dos mesos. Però van, compren el peluix per regalar-li al nen, que a més no és un regal per a un nen, la tinença responsable és d'un adult, llavors quan ha trencat el primer comandament a distància de la tele, li peguen una hòstia i el retornen a la gossera. Perquè no hi ha hagut una consciència prèvia de dir, vaig a adoptar un animal, és l'espècie que puc adoptar? És la grandària d'animal que puc adoptar? Tinc el temps?”.
d’experimentar por o estrès; no ha de sentir incomoditat; i ha de poder expressar una conducta natural per la seva espècie. En la mesura que aquestes llibertats es van comprometent, podem dir que els responsables de l’animal passen d’oferir una tinença competent, a una de risc i finalment a un maltractament.
Alguns experts han determinat una mena d’escala per a mesurar el benestar d’un animal de companyia, com el model de les cinc llibertats, del qual en parla sovint a les seves xerrades Jaume Fatjó, Director de la Càtedra Fundación Affinity Animales y Salud del Departament de Psiquiatria de la UAB. Diríem que les unitats d’aquesta manera de mesurar pivoten al voltant de cinc eixos: no ha d’estar malnodrit; no ha de patir malalties o dolor, sense rebre una atenció mèdica adequada; no ha
D’altra banda, bussejant i afinant una mica més en aquest món, ens topem amb un iceberg: el maltractament de gossos de caça, com són el llebrer espanyol –més conegut pel seu nom en castellà, ‘galgo’- i el podenc, que amaguen un gran negoci.
Així, que els gossos acabin retornats a la protectora és -a part d’un miracleel mal menor. Sol ser més habitual que quan un propietari s’adona que ja no pot mantenir el seu gos, l’abandoni. Portar-lo a la protectora significa pagar 250€ com a preu simbòlic, pel manteniment de l’animal -alimentació, vacunes, etc.- tot el temps que no s’aconsegueixi trobar un nou amo, i no molta gent està disposada a fer aquest desembors.
A l’abril farà 10 anys que va néixer Galgos 112, una associació amb seu a Sant Feliu de Guixols, però amb delegacions a tota Espanya, que lluita per ajudar tant a llebrers espanyols com a podencs. La Rosa Martín i la Fàti
aquestes disfuncions.
Propietaris “Nosaltres, desembre i gener no donem cap cadell des de fa molts anys perquè sabem que als tres mesos estarà una altra vegada aquí”, assegura Josep Maria Crespo, director de la protectora d’animals de Torredembarra. Van prendre aquesta mesura perquè per Nadal i Reis era bastant típic que es
Rosa Martín i Fàtima Ruiz amb un podenc i un llebrer espanyol adoptats per Galgos112
Les notícies sobre el maltractament de gossos són habituals a Espanya i no sembla una situació que tingui un final pròxim, perquè intervenen massa actors en la cadena de negligències
La protectora d'animals de Torredembarra
ma Ruíz són les responsables de la delegació de Tarragona. Per casa seva i per la de la resta de voluntaris de Galgos 112 passen molts llebrers d’acollida, que arriben en un estat deplorable, la majoria provinents del sud: “És un animal que es fa servir molt a la part d’Andalusia, Castella-La Manxa i Extremadura. Allà se’n troben més de 50.000 a l’any abandonats o morts”, explica la Rosa. Les protectores d’aquelles zones estan saturades i per això pugen els animals cap a Tarragona o altres punts d’Espanya.
«És un negoci, ho pots veure a milanuncios i per tot arreu, que canvien teles per 'galgos'»
VIUMAR2018 | TERRITORI
“Per la gent que els fa criar, aquests gossos són la seva moneda de canvi. És un negoci, ho pots veure a milanuncios i per tot arreu, que canvien teles per galgos”, diu indignada la Fàtima. De fet, a Castella-La Manxa han exclòs recentment de la seva llei de benestar animal als gossos de caça, acceptant la petició de l’Associació de Rehalas Regionales Caza y Libertad (Arrecal) i la Federación de Caza de Castilla-La Mancha. I aquest és el catalitzador del drama, que als polítics no els hi convé contribuir a la protecció dels gossos de caça. En paraules de la Fàtima, “si ja partim de la base que els que governen són caçadors, això és molt complicat. Mouen moltíssims diners els galgos”. Hi ha una dita en el món de la caça: un llebrer no val el que val una bala. És una mostra del menyspreu que es té cap a aquests animals. Se’ls contempla només com una eina, un estri que no més cal que sobrevisqui i estigui suficientment sa com per a fer la seva feina, un cop ja no serveis, es pot llençar a les escombraries. Per sort existeixen associacions com Galgos 112 que intenten posar-hi remei.
europeus en matèria de benestar animal. El conveni estableix unes normes per a la tinença, reproducció, adquisició, ensinistrament i cria dels animals de companyia, i estipula, per exemple, com s’han de sacrificar, perquè pateixin el mínim tant a nivell físic com psicològic. A més, no va ser fins al desembre de l’any passat que el Congrés espanyol va aprovar que els animals passin a ser considerats jurídicament com a éssers vius dotats de sensibilitat, perquè fins ara no eren més que ‘coses’. Tenint en compte el ritme al que va la legislació, no es pot esperar que a la pràctica les coses estiguin més avançades. A les protectores, per exemple, l’Estat fa revisions periòdiques: “Es presenta i firma que tot està bé. Està bé que hi hagin 20 animals en una gàbia i només un menjador...Perquè l’Estat no sap què fer amb aquests animals. Catalunya té una llei d’eutanàsia zero, en altres comunitats es maten els animals. Quan tu fas una llei perquè no es pugui matar, llavors inverteix diners perquè aquests animals estiguin en bones condicions. Si no dónes els diners que correspon per a neteja, per a manutenció, per a veterinaris…llavors l'Estat està fent maltractament”, reflexiona la veterinària que prefereix mantenir-se en l’anonimat. Efectivament, des de les protectores es corrobora aquesta falta de finançament públic. Crespo assegura que la Diputació dóna certes subvencions “en proporció al que
L’Estat Espanya ratificava al març del 2017 el Conveni Europeu de protecció d’animals de companyia, que es va aprovar a Estrasburg fa 31 anys. Aquest és el temps que l’Estat espanyol ha trigat en posar-se a l’alçada dels seus companys Josep Maria Crespo, director de la protectora de Torredembarra
“És el millor que he fet a la vida” Mercedes Requena Lozano Pacient tractada a la Clínica Curull
Gossos a la protectora de Torredembarra
«Si no fos per la Diputació de Tarragona no sobreviuria cap protectora de la província. La Generalitat, que és la responsable, no fa res» tu has gastat sobretot en esterilitzacions, vacunes, xips i alimentació. Si no fos per la Diputació de Tarragona no sobreviuria cap protectora de la província. La Generalitat, que és la responsable, no fa res per complir un servei públic que haurien de fer ells i no nosaltres. És vergonyós. A més, tampoc ajuda a mentalitzar la gent de que no es pot ni criar ni abandonar”.
Hi ha maneres de forçar la visibilitat d’aquestes negligències i l’actuació de l’Estat. Les manifestacions en són una, però també hi ha d’altres. Per exemple, Galgos112 el que fa és que “gos que es troba, gos que denuncia”, com afirma la Fàtima. Perquè les estadístiques que provenen de cossos com la unitat de la Guàrdia Civil dedicada al Servei de Protecció de la Natura (SEPRONA) siguin més realistes. Que la denuncia acabi arribant a bon port, s’identifiqui al propietari i se li faci pagar, ja és una altra cosa...
Les protectores A la protectora d’animals de Torredembarra, que compta amb més de 20 anys d’història, tenen 350 gossos en diverses gàbies, una al costat de l’altra a ambdues bandes d’un petit passeig. “La idea és la de tancar, per tant les inversions ja són molt limitades. Sobrevivim però ja no fem millores. Tinc 64 anys, jo ja no aguanto més. La gent jove que ve al darrere té molt de cor però no té mitjans econòmics per mantenir això. Una barbaritat costa això”, explica Crespo. I quan mira enrere, no sembla gaire satisfet: “Tan de bo no ho hagués fet. Ha sigut la meva ruïna econòmica, perquè això té unes pèrdues enor-
mes i no he aconseguit res. He salvat molts [animals]? Sí, però no hem acabat amb el problema”. La protectora L’Última Llar, de Reus, va estar l’any passat en judici perquè entitats animalistes i alguns exvolunLa Luba, un llebrer adoptat per Galgos112 que es van trobar a la carretera després d'haver estat atropellada i que gràcies a l'associació ha pogut ser operada i salvar-se.
taris l’havien denunciat per maltractaments i mala praxi. En aquest tema Crespo preferia no aprofundir-hi, però responia que “és un negoci, no és una societat protectora d’animals sense ànim de lucre. El negoci és recollir molt i treure profit. I Reus hauria de tancar, però si tanquen on van [els animals]? Els que hi ha i els que deixarien d’entrar. Per això fan la vista grossa...”. No sembla, per tant, que hi hagi una solució visible a l’horitzó. Es fa molt difícil sobretot perquè hi intervenen molts agents i gran part d’ells només pensen en el propi benefici. En paraules de la veterinària que prefereix mantenir-se en l’anonimat: “Ha d'haver-hi un interès comú que no sigui ni que a mi em votin més o que a mi em donin la recollida…L'objectiu han de ser els animals”.
VIUMAR2018 | PUBLICITAT
El monogràfic del Pastor Alemany i l'Exposició Internacional Felina, principals atractius de la 9a edició de Bestial La fira Bestial, el Saló de la Mascota, celebra la seva 9a edició els dies 17 i 18 de març a firaReus. L'esdeveniment arriba amb un programa ple d'activitats per a tots els públics VIU a fons
Un dels principals atractius de la fira és el monogràfic dedicat al Pastor Alemany, organitzat per la CEPPA de Catalunya, que tindrà lloc diumenge 18 de març. El públic podrà veure una competició basada en la morfologia dels Pastors Alemanys, on participaran uns 80 gossos.
En aquesta edició també hi haurà l’Exposició Internacional Felina de l’ASFEC (Associació Felina de Catalunya), que comptarà amb uns 150 gats de 15 races diferents. El programa de Bestial també inclou algunes de les activitats més populars en altres edicions, com les exhibicions de gossos de rescat i cossos de seguretat; desfilades de gossos d'acollida; exposició de rèptils exòtics i tallers d'educació canina.
L'horari de la fira és d'11 a 20 h. El preu general de l'entrada és de 5 € i de 4 € amb el Carnet Jove.
La CUP es querella La II Trobada Lúdica de les Escoles De contra el conseller Ponent ha reunit més de 800 infants de Territori de a l’Anella Mediterrània l’Ajuntament de Un total de 825 alumnes de 13 cenTarragona tres educatius dels barris de Ponent El grup municipal de la CUP ha presentat una querella contra el conseller de Territori de l’Ajuntament de Tarragona, Josep Maria Milà (PSC), per la tramitació del PP-24, més conegut com el Pla Parcial de la Budellera. Argumenten que Milà ha tingut una relació personal i familiar massa estreta amb aquest projecte, ja que ha estat dissenyat per l’exdespatx d’arquitectes del regidor i ell mateix va participar en vàries fases del pla. Ara és el seu fill qui s’ocupa de continuar amb la futura urbanització de la Budellera. En un comunicat, l’equip de govern de l’Ajuntament de Tarragona ha manifestat “el total suport al conseller Milà davant aquesta ofensiva totalment inexplicable”.
van participar el passat 23 de febrer, a la II Trobada Lúdica de les Escoles de Ponent de Tarragona, que es va celebrar a l’Anella Mediterrània de Campclar, epicentre dels Jocs Mediterranis Tarragona 2018.
La jornada va concentrar a Campclar centenars d’infants d'entre 11 i 13 anys guiats pels seus professors d'Educació Física, conjuntament amb mig centenar d'estudiants voluntaris de Batxillerat dels instituts de la zona i alumnes del Grau Superior d'Animació d'Activitats físiques i esportives de l’Institut Cal· lípolis. L'objectiu és que durant un matí comparteixin jocs i convisquin amb l'esport en l'espectacular espai obert que ofereix l'Anella dels Jocs. Les proves esportives es realitzen en grups col·laboratius entre alumnes dels diferents centres i no són competitives. La idea és crear un espai d’intercanvi i de convivència entre alumnes de tots els centres de Ponent. La jornada conclou amb una masterclass de zumba per a tots els participants. L’activitat, adreçada als alumnes de 6è i de 1r d’ESO, ha estat preparada i dissenyada pels 60 alumnes del cicle formatiu d’activitats físiques i esportives.
Les entitats culturals tarragonines impulsen la Temporada de Primavera més musical Des d’aquest mes de març i fins al juny es programen els espectacles que promouen les entitats i iniciatives culturals i que nodreixen el calendari des les arts escèniques de la ciutat, juntament amb la programació estable municipal. Joventuts Musicals impulsa el cicle ‘Música per a tothom’ que se celebra a l’Auditori de la Diputació de Tarragona i que començarà el dimarts 10 d’abril amb el concert Flauta & Guitarra a càrrec de Neus Plana i Maria Camahort.
Com a novetat, aquest any el cor In Crescendo, que celebra el 10è aniversari, organitza El cor a la Veu, un cicle de cant coral que reunirà un total de 24 cors no professionals de la ciutat.
En l’apartat de música contemporània, al Festival Ja Veus, Roger Mas presentarà el seu nou treball Parnàs al Teatre Tarragona el dissabte 14 d’abril. El Teatret del Serrallo també s’estrenarà com a nou escenari del cicle i acollirà els concerts de Harrison Ford Fiesta, El petit de ca l’Eril i Judit Nedderman presentarà el seu darrer disc. El reconegut músic Mazoni oferirà un recital al Claustre del Seminari de Tarragona. Al Magatzem continuen els cicles de Jazz, folk i dansa que apropen al públic les arts escèniques amb espectacles de petit format.
Pel que fa la temporada estable, la Passió segons Sant Joan es podrà veure a la Catedral i el lliurament dels Premis Literaris Ciutat de Tarragona al Teatre Metropol. Entre els noms més destacats, pujaran a l’escenari del Teatre Tarragona la producció del TNC Frankenstein, amb Joel Joan i Àngel Llàcer, Cyrano amb Lluís Homar i Moby Dick, protagonitzada per Josep Maria Pou.
Sebastiano Alba:
“Tarragona és la perla de la Mediterrània, només cal obrir la clasca de l’ostra”
Sebastiano Alba (Catània -Sicilia-; 1970). Co-gestor del Parc Eco-històric Pont del Diable de Tarragona. Llicenciat en Dret per la Universitat de Siena (Itàlia). Ha cursat estudis de Gestió Cultural a la Universitat Oberta de Catalunya. Poliglota. Parla sicilià, italià, català, castellà, francès i anglès. Ha treballat, dirigint projectes de recuperació i divulgació del patrimoni històric i cultural a Edimburg (Escòcia), a Amsterdam (Paisos Baixos), a Sachen (Alemanya) i a Poblet (Catalunya). Ha estat assessor del ministre italià d’Ensenyament Tullio de Mauro -de la coalició socialdemòcrata L’Ulivo- a Roma (Itàlia), implementant els estandarts de cultura europea en el món acadèmic italià. Casat amb una catalana, la Sílvia; i pare de tres fills; la Giulia, en Giovanni i en Leonardo. Viu a El Catllar. I co-dirigeix l’empresa de gestió cultural i ambiental Limonium, que gestiona amb criteris moderns l’espai històric i natural de l’aqüeducte romà de Tarragona
Pregunta obligada; ...què ho fa que un sicilià arribi a Tarragona? (Riu). Jo no he fet més que seguir un camí que fa més de 2.000 anys que es transita. Es té la idea -a causa de l’influencia del cinema- que Sicília es terra d’emigració, i que els sicilians han fet sempre el camí cap a Milà, cap a Nova York o cap a Buenos Aires. I això ha estat així durant l’últim segle. Però amb anterioritat, no. No ha estat sempre així? No. Sicília, fins a la Revolució Industrial era un dels països més rics d’Europa. Fa dos mil anys, en temps de la dominació romana, els sicilians de l’època van
Tarragona és l’espai de concentració de patrimoni històric més gran de la península ibèrica
És seu arxidiocesana i universitària. Com Tarragona. Els seus carrers i les seves places de la part històrica tenen molta semblança amb els de la zona baixa de Tarragona. Tarragona, perla de la Mediterrà· nia? Si, sense dubte. Tarragona és l’espai de concentració de patrimoni històric més gran de la península ibèrica. I el segon més gran de la Mediterrània occidental, després de Roma. Que vol dir “obrir la closca de l’os· tra”? Vol dir visualitzar tots els elements del patrimoni històric. Vol dir posar en valor tots els recursos del patrimoni històric. Convertir el patrimoni històric en el gran actiu cultural i econòmic de la ciutat i del territori. En un element d’atracció d’un segment importantíssim del sector turístic, el turisme cultural, que està en alça. És segons l’Organització Mundial del Turisme, el segment del sector turístic que ha crescut més en els darrers vint anys. I el que té més perspectives de creixement en el futur immediat.
Actualment es treballa en la direc· ció correcta? En part. La tendència natural és responsabilitzar l’Ajuntament. Es diu que, des de la declaració de la Unesco de l’any 2000, l’Ajuntament ha fet ben poc al respecte. Només publicitat i poca cosa més. Però, ...i la societat? Aquesta és la gran qüestió: ¿la ciutadania de Tarragona és conscient que ha d’adoptar una postura militant en relació a la riquesa patrimonial històrica de la ciutat? ¿Que no tot ha de dependre de l’Ajuntament? L’Ajuntament hauria de liderar aquest moviment? Econòmicament l’Ajuntament té poc marge de maniobra. No té capacitat econòmica per fer front a una inversió de la dimensió que és necessita. Però sí que, en canvi, hauria de prendre consciència que s’han d’optimitzar els recursos. És difícil d’entendre que aquesta qüestió tan important estigui gestionada per diversos departaments. Es perden oportunitats. Cal que es centralitzin els recursos i les polítiques.
Tarragona s’assembla a Catània? Bastant més del que la gent es pot imaginar. Es una ciutat bimil·lenària, portuària i molt mediterrània.
tenir una participació molt activa en la formació i el desenvolupament de Tàrraco. Molts funcionaris i legionaris romans que es van establir a Tàrraco eren d’origen sicilià. I després, durant els segles que van del XIII al XVIII, Sicília va formar part dels països de la corona catalano-aragonesa. Durant segles, el trànsit de persones, de cultura i de mercaderies entre Catalunya i Sicília; i el mestissatge que això comportava, va ser intensíssim. Les quatre barres catalanes son presents, també, a l’escut de Sicília.
Qui té la clau econòmica? És un tema que necessita de la implicació de totes les administracions. A Itàlia, a Alemanya o a la Gran Bretanya, els governs centrals, fa anys, van aprovar unes lleis que permeten al contribuent decidir la destinació d’un tram dels impostos que tributa. Entre un 10% i un 15%. Una part important d’aquests recursos tributaris van a parar a la recuperació del patrimoni històric i cultural. Es a dir, a la creació de riquesa a traves de la industria cultural. I aquí per que no s’ha fet? La Generalitat va legislar aquesta llei, però el govern central espanyol la va tombar. És una qüestió política? No. És una qüestió de capacitat intel·lectual. Els governants espanyols sembla que no son capaços d’entendre que la cultura genera benefici. No tan sols a nivell de la pròpia societat; sinó com un motor econòmic de generació de riquesa.
Els governants espanyols sembla que no son capaços d’entendre que la cultura genera benefici Que seria Tarragona si “obríssim la clasca”? No tan sols un gran centre de turisme cultural, sinó també una gran fàbrica de productes culturals que anirien associats amb la marca “Tarragona”. La gent no s’imagina l’eclosió d’activitat econòmica i comercial... i la riquesa que això comportaria.
Com a Roma? Seria el camí a seguir. A Roma, les administracions públi-
ques estan implicadíssimes en la recuperació i divulgació del patrimoni. Allò que els professionals del sector en diem “posar en valor”. A Roma són conscients que el turisme cultural i la industria cultural son la primera activitat econòmica i el primer generador de riquesa i de treball de la ciutat; i s’ha obert la gestió del patrimoni històric a la iniciativa privada.
tural i la indústria petroquímica? Ho dic per l’impacte estètic i me· diambiental que genera la petro· química. Sí, sempre i quan la industria petroquímica compleixi amb la legislació mediambiental. Això es molt important. Perquè el client potencial del sector turístic valora moltíssim aspectes com la qualitat del medi ambient.
Són compatibles la indústria cul·
Limonium, l’empresa que vostè cogestiona, s’inspira en el model de gestió empresarial que han po· sat en pràctica a Roma? Sí. Però no tan sols a nivell de recuperació i divulgació del patrimoni històric, sinó també del patrimoni mediambiental. Va ser la nostra aposta, amb el meu soci el biòleg Eduardo Garcia de Oteiza, quan vàrem emprendre aquest projecte empresarial. Com es gestiona el patrimoni his· tòric amb criteris empresarials? Des que vam signar el contracte de concessió del Pont del Diable, hem posat en marxa una cadena de valors
educacionals que són el nervi del nostre projecte. S’han retirat totes les deixalles i la brossa que envaïen la finca i s’han instal·lat papereres; s’ha esponjat el bosc; s’han netejat i condicionat els camins; s’han recuperat antics marges i bancals que son testimonis de quan Pont del Diable havia estat una explotació agrària; s’ha instal·lat enllumenat; i s’han col·locat plafons informatius que expliquen, no tan sols la història del monument, sinó també la riquesa natural de l’espai, ... la seva biodiversitat. I com rendibilitzen aquesta in· versió? A través de dues fonts d’ingressos. Vàrem recuperar la “Casa del Guarda” i la vam convertir en un restaurant que ofereix una excel· lent carta de productes del país a un preu molt competitiu. I per una altra banda, vam crear un programa molt innovador de visites guiades; que nosaltres ho presentem com una experiència pel visitant.
En que consisteix aquesta experièn· cia? Nosaltres fugim del concepte tradicional de visita guiada on només es sent la veu del guia. I fugim, també, del concepte tradicional de la museïtzació entesa com un espai inert, una caixa de pedra. En el nostre programa, l’usuari interactua amb la història i amb la natura, a través d’activitats que el converteixen en el protagonista d’aquella experiència.
A quin públic va adreçada la seva oferta? A tots els públics. El que succeeix es que hem segmentat l’oferta en funció del perfil de l’usuari. Tenim diversos programes: l’experiència en família o l’experiència escolar. En els dos casos ho presentem com un tema educatiu; però ho adaptem al context en que ens arriba el visitant; si ho fa amb la seva família o si ho fa amb la seva escola. Tenen una oferta singular més en· llà del concepte innovador del que parlava? També tenim un programa que anomenem “Nits de lluna plena”; que consisteix en una immersió en l’espai històric i natural aprofitant la incerta llum natural de la lluna plena que permet apreciar matisos imperceptibles durant el dia i que ajuden a entendre la màgia de l’entorn. Natura, història, màgia, gastrono· mia, ...ens falta el vi!!! També ho tenim. És un programa d’enoturisme que posa en valor els vins del nostre entorn immediat, els de la Denominació d’Origen Tarragona. I ho presentem, com la resta d’activitats, com una experiència educativa. No tan sols formem paladars, sinó que també expliquem tota la història d’aquells vins. Han tingut una resposta positiva del públic? Sí. Durant l’any 2017
vàrem portar a terme més de 2.000 visites guiades. I hem tingut més de 1.000 comentaris a Trip Advisor. Això ens revela que estem en el bon camí. Que hem aconseguit allò que ens proposàvem: que l’usuari ho senti com una experiència que li aporta oci i coneixement a la vegada. D’on venen els usuaris del Parc Eco històric Pont del Diable? Bàsicament son catalans. Del territori immediat i de l’àrea de Barcelona. També tenim una afluència important de visitants de l’Estat espanyol i dels països europeus que, tradicionalment, han estat els clients del sector turístic català. I, que arribin de més lluny, hem observat un increment substancial d’usuaris russos i japonesos. Què cal fer per gaudir l’experiència que vostès proposen? És molt fàcil. Tenir ganes de passar-ho be i de conèixer d’una manera divertida la història i la natura de l’espai “Pont del Diable”. Tant senzill com visitar la nostra web www.pontdeldiabletarragona.com i començar una aventura.
S’han retirat totes les deixalles i la brossa que envaïen la finca i s’han instal·lat papereres; s’ha esponjat el bosc; s’han netejat i condicionat els camins; s’han recuperat antics marges i bancals...
Reus acull una oficina d’atenció als rodatges El projecte ‘Reus plató’ neix amb l’objectiu de posicionar la ciutat en el panorama audiovisual català El Centre de la Imatge Mas Iglesias de Reus (CIMIR) serà la seu d’un nou servei centralitzat per dur a terme rodatges. Es tracta d’un projecte anomenat Reus Plató que té per objectiu promocionar el valor arquitectònic i urbà de la ciutat. La iniciativa dóna l’abast als professionals de l’audiovisual totes les facilitats per trobar una localització de la ciutat per tal de dur a terme d’una manera més eficient una filmació. Amb la qual cosa, Reus Plató tindrà l’objectiu de captar rodatges de pel·lícules, series i spots publicitaris que permetin generar activitat econòmica a la ciutat, la gestió de localitzacions, l’estudi de taxes i preus públics i la integració de peticions en un únic organisme. En aquest darrer cas, a través d’una sola consulta es podrà derivar la pe-
tició directament als diferents agents pertinents, siguin els serveis municipals, l’Agència Reus Promoció o l’espai privat en qüestió. Val a dir, que de moment no es té un pressupost marcat i que el mateix servei no es licitarà, com es va preveure en el seu origen com a Reus Film Office. Segons va explicar la regidora de Cultura, Mont-
serrat Caelles, segons “com avanci el projecte, es veurà si es treu a concurs o no, per ara internalitzarem el servei amb Anna Figueras com a coordinadora”. D’altra banda, en pertànyer la ciutat a la Catalunya Film Comission, al seu web hi ha referenciats 15 espais de la ciutat que poden atraure l’atenció de possibles rodatges.
Un programa formatiu per a la tasca educativa diària
El Mas Pintat de Reus acull una nova edició de ‘Família i Ciutat, educació compartida’
El programa que promou la regidoria d’Ensenyament i Política Lingüística de l’ajuntament de Reus anomenada ‘Família i Ciutat, educació compartida’ enceta una nova programació pels mesos de febrer a maig i es durà a terme al Mas Pintat de Reus. La nova organització d’actes té com a objectiu proporcionar informació, formació i acompanyament en la funció educativa diària de les famílies a través de diversos continguts enfocats des del punt de vista de l’infant o de les habilitats dels familiars. En aquest sentit, el programa planteja xerrades, tallers i grups de debat en relació a àmbits com ara el desenvolupament evolutiu durant el creixement dels infants, la seguretat en cada etapa del desenvolupament i l’àmbit emocional.
La nova programació inclou una oferta variada de tallers, jornades i xerrades de temes com el bulling, el sexe i les drogues o l’autoestima, entre altres. En el marc del taller ‘Créixer en família’, on pares i mares poden intercanviar vivències sobre l’educació dels
seus fills i filles guiats per un professional expert en dinàmiques familiars, hi ha programades sis sessions que tractaran diferents temàtiques: l’afecte, l’autonomia, l’autoritat, la resolució de conflictes, etc. Més informació a reus.cat o a maspintat.reus.cat.
Tant, tan a prop
INICIATIVES DE COMUNICACIÓ LOCAL, SL Tels. 673 930 589 (Tarragona) - 673 930 590 (Reus)
Sent el que llegeixes www.viuafons.cat
Viu les meravelles del nostre territori amb el número d'abril. Si tens un restaurant, una agrobotiga o qualsevol establiment de turisme rural, has d'aparèixer. Contacta amb nosaltres.
NUEVO 500X S-DESIGN. DONDE S&X SE UNEN.
Gama Fiat 500X desde 12.750€ con 4 años de garantía. Emisiones de CO2 gama Fiat 500X: de 107 a 157 (g/km). Consumo mixto: de 3,8 a 8,9 (l/100km). PVP recomendado Fiat 500X Pop 1.6 E-torq 81 kW (110 CV) 4x2. Incluye IVA, Transporte, Impuesto de Matriculación (IEMT) calculado al tipo general, descuentos del concesionario y fabricante (que incluye descuento por entregar un vehículo usado de más de 7 años de antigüedad y bajo la titularidad del cliente que compra el vehículo nuevo) y descuento adicional por financiar con según condiciones contractuales por importe mínimo de 11.500€ con plazo mínimo de 48 meses y permanencia mínima de 36 meses. Gastos de Matriculación no incluidos. La oferta incluye garantía legal de 2 años, más 2 años adicionales de garantía comercial limitada hasta los 100.000 km desde la fecha de primera matriculación del vehículo. Oferta sólo para particulares, válida en Península y Baleares hasta el 31/03/2018. La versión visionada corresponde con el modelo: Fiat 500X S-Design 1.6 E-torq (PVP Recomendado con opcionales 16.200€).
MOTOR 23, S.A. C/ Caràbia, 10. Urb. L’Albada - Tel. 977 55 67 05 - Tarragona - www.motor23.com MINICAR PONS, S.A. Av. Falset, 142 (Antigua Ctra. Alcolea) - Tel. 977 33 16 56 - Reus - www.minicarspons.com AT GAMM Ctra. Barcelona, 7 - Tel. 977 15 55 95 - El Vendrell - www.atgamm.com AUTOINTEGRALE Ctra. Tortosa, km 2 L’Aldea - Tel. 977 44 03 08 - Tortosa - www.autointegrale.com JACINT FONTANILLAS S.L. Ctra. del Pla, 225 - Tel. 977 61 33 44 - VALLS
TRACCIÓ 4X4 PERMANENT (SAWD)
SISTEMA EYESIGHT FRENADA PRE-COL•LISIÓ CONTROL DE CREUER ADAPTATIU FUNCIÓ DE PERMANÈNCIA EN EL CARRIL DETECCIÓ VEHICLE POSTERIOR CONTROL D’ANGLE MORT X-MODE CÀMERA DE VISIÓ POSTERIOR AUTO START-STOP APPLE CAR PLAY / ANDROID ACTE*
Un comerç de proximitat que marida tradició i innovació Els hereus de les carnisseries Bonet i Fills i la Fàbrica Bondrià analitzen el comerç minorista, familiar i de proximitat
Arend e Ingo Bäder Von riegen i Uwe Von Riegen han viscut l’experiència del món empresarial a través dels seus pares, els quals han dedicat gran part de la seva vida al sector de l’alimentació especialitzada en embotits. “Quan em fan triar entre tradició o vocació, em quedo amb tots dos conceptes. El nostre pare, en David Bonet, va convertir la tradició familiar del sector ramader i carni en tot un negoci. Vam començar a dedicar-nos a la ramaderia de l’autoabastiment per la carnisseria familiar amb granges de porcs i pollastres. Posteriorment, es van elaborar de forma tradicional els diferents embotits i es va crear la fàbrica Bondrià d'Alforja. Poc després, es van obrir els diversos centres de venda de carn i xarcuteria en els establiments Preko (actualment, DIA)”, resumeix Ingo Bäder. Poc després, se’n van desvincular per ser lleials a la filosofia
familiar. “El nostre pare ens va ensenyar a adaptar-nos, a generar nous models de negoci, tot mantenint-nos fidels als nostres orígens”, destaca Bäder. I és que com bé distingeix, “la vocació en una empresa familiar s’ha de treballar molt a nivell personal per revertir els condicionants que impliquen els vincles familiars i les possibilitats que t'ofereix l'empresa. Vocació i tradició han de coexistir per tal d’assolir certa qualitat”. Per això, han volgut heretar la tradició adaptada a les innovacions a través de la recerca d’un comerç sostenible i amb un contacte proper amb la gent del barri. “A banda de potenciar els productes de la terra i els més artesanals, volem conèixer en tot moment quines són les necessitats i els interessos de la gent que ens envolta”, aclareix el comerciant. La potenciació del cara a cara, del contacte directe, segons expressa, no s’ha de deixar de treballar mai.
El negoci familiar compta amb cinc establiments repartits a la ciutat de Reus amb prop de 17 treballadors al servei dels clients Com a solució, Bäder argumenta que “hauríem de convidar al pensament crític i reflexiu. Una trobada amb el nostre interior i que ens permeti prendre consciència de la El futur dels negocis familiars Pel que fa al futur dels negocis familiars, Ingo Bäder és molt clar: “M'agradaria parlar més del comerç tradicional, o de proximitat, amb el qual ens sentim integrats. Des del meu coneixement com a psicòleg, la funcionalitat primordial del suprasistema polític és la de gestor; i la de l'econòmic, l'intercanvi social. Podem entendre que aquesta funcionalitat ha quedat suprimida i substituïda per passar a ser uns suprasistemes de control i de poder”. Amb la qual cosa, el comerciant diu que “l’esforç que hem de fer cada dia els negocis de proximitat és majúscul”. En l’actualitat, el negoci familiar compta amb cinc establiments repartits a la
transcendència de cada gest sobre el nostre futur. Des del comerç local, necessitem explicar el valor real que suposem, que aportem a la societat com a part d'una xarxa genuïna on l'intercanvi es produeix de forma horitzontal i lliure”. Sens dubte, el futur del comerç implica consolidar el seu model de negoci i seguir desenvolupant estratègies fixades en els interessos de la gent. La manera de fer-ho no és cap altra que aprofitant els avantatges assolits en tots aquests anys de trajectòria sense perdre l’arrel artesanal. “La nostra finalitat no és simplement econòmica o productiva, sinó professional i social, la nostra maduració i evolució a través de la competència entre iguals és natural i reverteix equilibradament en la societat”, determina. Professionalitat, proximitat i immediatesa Ingo Bäder fa una crida a la societat per reviscolar els espais de “trobada social”, com són “els carrers i les seves botigues”. Sempre que s’afavoreixi el suport i la col·laboració, clar. “Això permetria a la gent prendre perspectiva i donar certa transcendència a l’acte de comprar com a una construcció del futur”, descriu l’empresari. Per fer tot això, aconsella a la societat que prengui consciència de tot el que han d’assolir els petits comerços “per fer front a les demandes del consumidor, com són la professionalitat, la proximitat, la familiaritat i la immediatesa”. Treba-
ciutat de Reus amb prop de 17 treballadors al servei dels clients. Cinc fronts que suposen dedicació i una atenció constant. “Estem canviant el model de negoci a través de l’especialització, ja sigui en l’elaboració pròpia d’embotits com també oferint la millor qualitat en els productes carnis”, detalla l’empresari. Juntament amb tot això, ofereixen també altres productes com pa, vins i aliments elaborats. “L’objectiu és que hi hagi una disponibilitat immediata en la recerca de tot tipus d’àpats”, subratlla. Continuar tirant endavant el negoci significa, per al comerciant, “una despesa de molts recursos personals per voler superar el repte que suposa mantenir amb vida el propi negoci”. De fet, explica que és gràcies als clients i a les empreses que aposten pel comerç de barri o local, que “la societat manté la seva capacitat d'exercir veritables canvis socioeconòmics en els sistemes dels quals formen part”.
llar entre comerciants la col·laboració és un dels factors que reitera Bäder. Per això parla d’unificar recursos, coneixements, habilitats i estratègies “per fer front a aquestes demandes de manera conjunta i cooperativa”. Com a exemple, diu, “nosaltres, a la nostra carnisseria del barri Niloga, venem pa, que perfectament podria ser un congelat de qualitat, però la nostra aposta està en el comerç local i per això treballem amb un forn artesanal de la ciutat. D'aquesta manera contribuïm a mantenir viu el teixit social en el qual estem immersos, evitant autodestruir-nos entre nosaltres i participem en programes d'innovació sobre teixit comercial de Reus”. Des del negoci familiar és obligatòria la formació continuada. La troben necessària per poder completar adequadament una demanda i aportar al client tota la informació pertinent i així poder guiar amb professionalitat una determinada compra. “Hem passat a ser una empresa de serveis, especialitzada en algun sector determinat i per això haurem de tenir cura de la prevenda, la venda i la postvenda per satisfer al client. Tenir les estratègies adequades per donar a conèixer els valors de professionalitat, proximitat i immediatesa. Crear els ambients adequats perquè els clients es trobin en un entorn càlid i de tracte familiar, tant a nivell de botiga com en el de barri”, matisa el venedor. Aborda també el paper polític dels comerços de proximitat, on explica que el comerç minorista ha de reivindicar el seu lloc a la societat i el seu valor social davant la classe política per tal d'exigir els mateixos drets i ajuts que les grans corporacions.
Pel que fa a les noves tecnologies aplicades al comerç local, Bäder destaca que són necessàries en l’optimització de recursos i utilitat social, “però desgraciadament la meta actual és crear una cultura digital o el "para-
digma digital" global envers a un nou "paradigma de la consciència" amb la funcionalitat d'exercir el control i poder sobre els individus per tal de crear tendències, hàbits, necessitats i manipular creences o idees”, declara l’empresari. I és que sigui a través del telèfon o una consulta a la xarxa, es genera un rastre informatiu que “per centralitzar el poder econòmic, mentre el comerç tradicional manté el repartiment de la riquesa”. “Està en nosaltres tenir la força per des-identificar-nos d'aquesta inèrcia, trencant amb l'alienació que produeixen per acabar creant un sistema econòmic sostenible, respectuós socialment, ecològic i humà, a través de la responsabilitat compartida”, conclou.
Solidaritat professional Metges de Reus col·laboren amb ONG’s per compartir els seus coneixements en oftalmologia i ginecologia en països en vies de desenvolupament
les parpelles, els lacrimals i l’òrbita”, especifica. En el cas de no fer cap viatge, “intentem col·laborar des d’aquí, sigui posant material o aportant coses a l’ONG”, afegeix Callizo. Pel que fa a la comparació de la nostra realitat i la viscuda a Maputo, Callizo especifica que la diferència sobta. “La manca de mitjans empitjora les condicions de treball. Quan marxa la llum, els quiròfans s’aturen i una cirurgia pot quedar a mitges. Les distàncies són grans. Potser una persona malalta ha de caminar 15 dies per arribar al metge, sense saber si l’atendran finalment”, detalla l’oftalmòleg. La seva contribució va centrar-se a impartir coneixement per enriquir l’especialització dels treballadors per tal que fossin més autònoms. “També es fa seguiment dels casos que porten els especialistes aprenents. Així veiem com van desenvolupant les tècniques apreses”, declara el cooperant. La solidaritat i la implicació formativa sembla venir de família, ja que el metge oftalmòleg Josep Callizo Tomàs, pare d’en Miquel, col·labora prop de deu anys amb una altra ONG: Ulls del Món. Aquesta organització sense ànim de lucre lluita contra la ceguesa evitable, que es pot prevenir, i fins i tot, curar. “Hi ha un equip molt especialitzat. El Síndic de Greuges, Rafael Ribó, lidera l’organització i el director tècnic, Borja Corcóstegui, és un oftalmòleg prestigiós que dirigeix l’entitat”, expressa Josep Callizo. El metge ha dut a terme dues expedicions a Algèria al
VIUMAR2018 | DIVERS
“Vaig anar un cop a fer una expedició a Maputo (Moçambic) i la diferència és molt gran. Anar-hi et fa obrir els ulls a una altra realitat. No descarto en un futur tornar-hi”, amb aquestes paraules l’especialista en oftalmologia i Doctor en Medicina per la Universitat Rovira i Virgili, Miquel Callizo, repassa la seva col·laboració amb l’ONG Ocularis. Es tracta d’una entitat sense ànim de lucre fundada el 2010 que centra la seva tasca en la formació oftalmològica i òptica en països en vies de desenvolupament de l’Àfrica Subsahariana. El també expert en Oculoplàstica explica que la col·laboració amb l’ONG Ocularis va néixer de forma natural. El metge oftalmòleg Miquel Callizo i el cap del Servei d’Oftalmologia de l’Hospital St. Joan de Déu (Esplugues), Joan Prat, a Maputo (Moçambic)
“El cap de servei de Sant Joan de Déu, Joan Prat, està al capdavant d’Ocularis, vam fer amistat i, poc després, vaig decidir col·laborar-hi. Treballen a Maputo (Moçambic) i a Dakar (Senegal) i es dediquen essencialment a l’oculoplàstica. Aquesta branca es dedica a
«Potser una persona malalta ha de caminar 15 dies per arribar al metge, sense saber si l’atendran finalment»
Ulls del Món dóna una assistència millorada, ajudes econòmiques i una formació especialitzada. “Se’ls ha d’ensenyar tècniques higièniques, molt netes, que permetin eradicar algunes malalties endèmiques. L’acció quirúrgica se centra en operacions de cataractes i tenen quiròfans molt preparats, que poden equiparar-se als que tenim aquí. A hores d’ara, potenciem la prevenció entre els joves amb malalties com el glaucoma, el tracoma i l’ambliopia, més coneguda com a ‘ull dropo’”, conclou Josep Callizo.
«La nostra missió parteix del compromís amb la salut de les mares i els fills en situació d’extrema pobresa»
Les cases maternals Per la seva banda, el ginecòleg Francesc Fargas també col·labora amb una ONG, Matres Mundi, i ho fa des del 2014. Aquesta entitat, creada al 1996, treballa a la República Democràtica del Congo i Ruanda. Ha dut a terme més de 200 projectes de cooperació a l’Àfrica, l’Àsia i Llatinoamèrica. Formada per ginecòlegs, llevadores i pediatres, Matres Mundi ha potenciat
El doctor ha fet quatre viatges fins allà i n’ha après molt. Com els oftalmòlegs Callizo, amb l’ONG, Fargas contribueix a la tasca vetllant per una correcta atenció a les mares i els seus fills. “Quan la llevadora i jo marxem fins a Ruanda, ens responsabilitzem de les cases maternals. Ara n’hi ha dues: ‘La Lumière’ i ‘La Lumière 2’. Aquesta darrera la vam inaugurar nosaltres. Aquests habitatges són útils per atendre a les embarassades durant el seu darrer mes de gestació i a aquelles que tenen un embaràs de risc o una patologia afegida”, detalla el doctor Fargas. Una de les grans causes de mortalitat materna és el retard de les parteres en poder arribar a un centre mèdic. I és que la població de Nemba es troba dis-
Fa poc menys d’un mes, de fet, la missió expeditiva va ser exposada en una mostra fotogràfica a l’Ajuntament de Salou. Va ser iniciativa de la cooperant Susana Abajo i el mateix Francesc Fargas. Allà es van mostrar molts dels rostres de les persones amb les quals van treballar a Nemba i projectes tan importants com les cases maternals.
la formació materno infantil teorico-pràctica al personal local dels hospitals generals de Ruanda. Val a dir que, també existeix un dèficit de professionals sanitaris, i més en entorns rurals com aquest. “Els que anem fins allà ens dediquem a la salut materno-infantil a través del Projecte Nemba, que rep el nom d’una població de Ruanda. Té l’objectiu de millorar les condicions de l’àrea d’influència del seu hospital”, diu el ginecòleg.
El Dr. Fargas, en una expedició a Ruanda
camp dels refugiats dels sahrauís a Tindouf. “He fet operacions, cooperat en formació amb els especialistes d’allà i he fet visites a diversos poblats. La taxa infantil és molt alta i no tenen una assistència adequada. Són gent que viu en unes condicions i un terreny molt pobres. El clima i la sequedat fan molt”, detalla Josep Callizo. Malgrat tot, després d’una dècada, les condicions mèdiques i higièniques han millorat molt, segons afirma Josep Callizo.
seminada i molt dispersa. Coincidint amb Miquel Callizo, Fargas explica que “totes les dones poden passar dies caminant fins a arribar al metge. Per això tenen tanta importància aquests habitatges de l’esperança. Dins aquestes cases, les dones duen a terme diferents tasques com ara fer el menjar o fer collita allà i, a més, socialitzen amb altres dones en la mateixa situació. La nostra missió parteix del compromís amb la salut de les mares i els fills en situació d’extrema pobresa”, afegeix Fargas. Millorar les condicions de malnutrició i fer possible una assistència sanitària de les mares i els nounats afavorirà a llarg termini el desenvolupament de la societat de Ruanda.
EL GRIS NO ÉS MÉS QUE UN NEGRE CLAR.
Audi Q5 Black line edition per 350 €/mes* amb tots els serveis inclosos. El negre converteix en un referent tot allò que toca, i l’Audi Q5 amb l’edició Black line edition, amb llantes d’aliatge Audi Sport de 20” en òptica de titani mat i retrovisors exteriors en color negre brillant, no és l’excepció. Equipat amb tracció quattro i canvi S tronic, Audi parking system plus, fars LED, paquet exterior S line i el manteniment i l’assegurança a tot risc inclosos, el teu nou Audi és un imprescindible. Welcome to black. Tarraco Mòbil
Rambla Nova, 112 - 43001 Tarragona - Tel. 977 21 56 68
Passeig Sunyer, 38 - 43202 Reus - Tel. 977 32 64 45
Audi Q5 Black line edition de 140 kW (190 CV). Emissió CO₂ (g/km): 136. Consum mitjà (l/100 km): 5,2.
*Oferta Audi Financial Services calculada per a un Audi Q5 Black line edition 2.0 TDI quattro s tronic 140 kW (190 CV) amb un contracte de Rènting a 36 mesos i 45.000 km totals, abonant una entrada de 6.758 € a través de Volkswagen Renting S.A. La quota i l’entrada no inclouen IVA. Inclou tots els serveis en Xarxa Oficial Audi de manteniment i desgast, garantia (reparació d’avaries), assegurança a tot risc sense franquícia i assistència en viatge durant el període contractat. Canvi de pneumàtics no inclòs. Per a altres versions i equipaments, consulti el seu Concessionari Oficial Audi. Oferta vàlida per a unitats en estoc fins al 30/04/2018. Audi Financial Services és una marca comercialitzada per Volkswagen Finance S.A. EFC. Més informació: 902 45 45 75.
Ctra. Valencia, km. 224 Tel. 977 220 066 - Tarragona www.tarracomobil.es
C. Recasens i Mercadé, 7 Pol. Agro Reus Tel. 977 124 004 - Reus www.reusmobil.es
*Oferta Volkswagen Renting S.A., per a un Volkswagen Polo Edition 5p 1.0 55 kW (75 CV) gris Urà. Termini: 36 mesos. 36 quotes de 179,75 € (IVA inclòs). Quilometratge: 10.000/any. Inclou manteniment, reparacions i assegurança a tot risc sense franquícia. No inclou canvi de pneumàtics. Per a altres versions o equipaments, consulta el teu concessionari Volkswagen. Oferta vàlida fins al 31/03/2018, tret que es produeixi alguna variació en les condicions del preu del vehicle. Incompatible amb altres ofertes financeres. Model visualitzat: Volkswagen Polo Sport amb equipament opcional.
Virgili Impressors:
l'impremta degana de Tarragona La casa que fa cantonada entre el carrer dels Ferrers i la Baixada del Roser, a la Part Alta de Tarragona, alberga l’Impremta Virgili. És l’establiment d’arts gràfiques degà de Tarragona regentat, des del 1922 per tres generacions d’una mateixa família. Marc Pons Text | Pierre Grubius Fotos
Fundada per Josep Pau Virgili i Sanromà, “el iaio Virgili”; la seva història ha estat escrita, també, pel fill i per la neta del fundador; Josep Maria Virgili i Sastre i Montserrat Virgili i Robert, respectivament. Cadascun al seu moment recollirien el testimoni d’un projecte iniciat fa 96 anys, que acabaria convertit en una de les impremtes -i també en un dels negocis- de referència de la ciutat de Tarragona.
El iaio Virgili El fundador de la nissaga impressora Virgili te un lloc destacat en la història popular de la ciutat de Tarragona.
I tant es així que “el iaio Virgili” és, amb Roger de Llúria, una de les dues úniques persones, que a títol individual, tenen una estàtua a la Rambla. La del “iaio Virgili” no es tan cridanera com la de l’almirall medieval. Està situada sobre un banc de pedra a la segona coca. En una posició tranquil· la i discreta que revela els valors que el van acompanyar en el decurs de la seva vida. El “iaio Virgili” va ser, també, una persona compromesa amb els moviments culturals i socials de la ciutat; i la societat tarragonina li va brindar un encertat testimoni d’agraïment i de record. Els orígens de la impremta Ara que ja podem situar el protago-
nista d’aquesta història, direm que Josep Pau Virgili i Sanromà va néixer a Tarragona l’any 1895. Als catorze anys es va iniciar en la professió de les arts gràfiques a l’Impremta Pàmies, al carrer de la Unió. Als setze ja era un aprenent avançat de la Impremta Aris. En aquella primera dècada del segle passat eren dues de les principals impremtes de la ciutat. I amb vint-i-set iniciava, amb tres socis més, la seva pròpia singladura empresarial. L’any 1922 fundaven l’Impremta Torres, Virgili, Bonet i Carbó, al carrer Sant Francesc. Posteriorment Bonet i Carbó abandonarien la societat, i Torres i Virgili quedarien com a continuadors del negoci.
Façana de la seu de Virgili Impressors
Els anys de creixement. La Tarragona de 1922 era una ciutat molt diferent de com la coneixem actualment. Comptava amb 30.000 habitants amb una activitat econòmica dominada pels esquemes tradicionals de les petites capitals de província. En aquell paisatge, seria la professionalitat d’aquells emprenedors la que consolidaria el projecte inicial. Es van convertir en els impressors de l’Arquebisbat i del Diari de Tarragona. El Full Parroquial i la premsa del territori eren els principals clients en aquells anys iniciàtics. Poc desprès es convertirien, també, en els impressors de les associacions de la Setmana Santa tarragonina; i de l’Ajuntament, en l’edició dels opuscles de les festes majors. Els anys de la dictadura La impremta Torres i Virgili viuria amb especial intensitat la repressió i persecució que el regim dictatorial franquista va perpetrar contra la llengua i la cultura catalanes. Ja no seria únicament la desaparició del català com a llengua d’ús públic, sinó la brutal censura que el regim franquista va imposar, també, a les impremtes.
Pau Virgili recordava que en plena postguerra (any 1949) l’Ajuntament els va encarregar els opuscles informatius de la festa major de Sant Magí. I que aquell programa -que era de festa major- estava farcit de referències a la ideologia del regim franquista: el “yugo y las flechas” o la famosíssima -per macabra- cita “XI Años de Paz”. Impremta i focus de cultura Una de les característiques més rellevants del “iaio Virgili” va ser el seu compromís amb la cultura catalana en els difícils anys de la dictadura franquista. Pau Virgili havia nascut en una família humil que no li va poder pagar els estudis. Però la seva curiositat innata i el seu destí vital -associat al món de la cultura que s’ha respirat sempre en les impremtes- el convertirien en un gran documentalista. Va publicar diversos treballs de gran valor acadèmic, però la seva obra cimera seria la monumental Bibliografia tarraconense a través de les impremtes de Tarragona, des del segle XV fins el 1936. Malgrat l’escenari repressiu contra la llengua catalana, l’obra de Pau Virgili seria en català.
Josep Pau Virgili (fundador de l'empresa) amb la "Bibliografia Tarraconense"
La Bibliografia Tarraconense a través de les impremtes Es un dels treballs de documentació més importants que s’han portat a terme a Tarragona. Cinc-cents anys d’història a través de la recopilació i recuperació de la premsa local. I aquell projecte no va néixer a la impremta Torres, Virgili, Bonet i Carbó. Però si que va néixer de la mà de Pau Virgili. Quan tenia 18 anys (1913) treballava com a aprenent avançat a la impremta Arís, en aquells dies editora del Diari de Tarragona. I això explicaria la passió que va néixer en el jove Pau que l’acompanyaria la resta de la seva vida. També a la impremta dels Virgili. Només ho abandonaria el poc temps que, durant la postguerra, va estar empreso-
Estàtua del "iaio Virgili" a la segona coca de la Rambla Nova de Tarragona
El “iaio Virgili” va ser, també, una persona compromesa amb els moviments culturals i socials de la ciutat
Les tres generacions de l'empresa (d'esquerra a dreta, Montse Virgili, Josep Maria Virgili i Josep Pau Virgili)
Montserrat Virgili Robert, amb el llibre “Jujol en Barcelona” maquetat i imprès a la Impremta Virgili amb edició conjunta del “Arxiu Jujol” i “Drudis i Virgili Editors”, any 2017
nat acusat d’haver imprès fulletons antifranquistes.
dècada dels 90 del segle passat. Josep Maria Virgili, que havia traslladat la seu del negoci a la seva actual ubicació, va cedir el testimoni a la seva filla, Montserrat; que es convertia en la tercera generació. El fundador, que havia mort el 1993, no va poder veure aquell segon relleu. Però l’esperit professional de Pau Virgili; bibliòfil, documentalista, premiat per l’Ajuntament de Tarragona pel seu treball professional i acadèmic; i per la Generalitat amb la Creu de Sant Jordi; continua present en la figura de la seva neta Montserrat Virgili i Robert, que ha conduït el negoci cap a la modernitat amb l’ús de les tecnologies més actuals, i que ha ampliat el ventall de serveis amb la creació del segell editorial Drudis i Virgili Editors.
Només ho abandonaria [la Bibliografia Tarraconense]el poc temps que, durant la postguerra, va estar empresonat acusat d’haver imprès fulletons antifranquistes.
De la linotípia a la fotocomposició passant per la rotativa Si hi ha una altra cosa que, al marge de la història familiar, explica la impremta dels Virgili es l’evolució tecnològica del món de les arts gràfiques durant els últims cent anys. Quan Pau Virgili es va incorporar al món de la impremta com a aprenent de la Pàmies (1909), o posteriorment com a aprenent avançat de l’Arís (1911), el protagonista del taller era el linotip, una gran màquina inventada trenta anys abans a Alemanya que suplia el treball de sis “caixistes” ràpids. Després, durant els 60, arribaria la rotativa, un cilindre revestit per una placa fabricada amb material tou, que ha estat la imatge més característica dels tallers de premsa contemporanis. I finalment la coneguda fotocomposició. Virgili Impressors El segon relleu generacional es produiria a mitjans de la
Josep Pau Virgili Sanromà al seu despatx, amb la seva obra Diccionari Tarragoní
VIUMAR2018 |DIVERS
Portadilla d’un llibre imprès als tallers de Suc de Torres i Virgili, any 1935
Successors Torres & Virgili Amb aquest nom la impremta Virgili -la del carrer Sant Francesc- seria especialment coneguda durant les dècades dels 60, 70 i 80. Pau Virgili gestionaria el negoci fins a la jubilació, a principis de la dècada dels 60 del segle passat. Llavors es produiria el primer relleu generacional, que arribaria amb l’aire fresc que aporta una experiència externa. Josep Maria Virgili, fill del fundador, s’havia format en el negoci familiar. Però amb la categoria de mestre impressor havia iniciat una aventura empresarial en solitari que anomenaria Impremta Catalunya. En el moment del relleu, Josep Maria Virgili no tan sols va aportar la tradició familiar, sinó que també l’experiència d’una iniciativa pròpia.
NUEVO JEEP® RENEGADE. EVITA EL RIESGO, ELIGE LIBERTAD.
Nuevo Jeep® Renegade
Por 13.900€ con 4 años de garantía *Oferta válida para Jeep Renegade 1.6 TorQ 82 kW (110 CV) 4x2. PVP recomendado: 13.900€. Incluye IVA, Transporte, Impuesto de Matriculación (IEMT) calculado al tipo general, descuentos de concesionarios y fabricante (que incluye descuento de permuta por entrega de vehículo usado a cambio, con una antigüedad mínima de 3 meses bajo la titularidad del Cliente que compra el vehículo nuevo) y descuento adicional por financiar con según condiciones contractuales con un plazo mínimo de 48 meses, una permanencia mínima de 36 meses y un mínimo a financiar en función del modelo. Incluye garantía legal de 2 años sin límite de km más 2 años adicionales o 60.000 km desde la fecha de primera matriculación del vehículo. Gastos de matriculación no incluidos. Oferta válida para particulares hasta el 31/03/2018 en Península y Baleares. El modelo visionado no corresponde con el vehículo ofertado. Válido para unidades en stock.
C/ Caràbia, 10. Urb. L’Albada - Tel. 977 55 67 05 - Tarragona - www.motor23.com
Consumo mixto entre: 4,4 y 6,9 (l/100km). Emisiones de CO2 entre: 115 y 160 (gr CO2/km).
Esdeveniment de referència a Catalunya Sud sobre
1988 -2018
Mercor, experiència i evolució constant . www.mercortarragona.com Prat de la Riba, 15 - 43001 - Tarragona - Telf. 977 240 210
experiència i evolució constant
www.mercortarragona.com info@mercortarragona.com
L'equilibri entre
disciplina i diversió VIUMAR2018 | DIVERS
El Reus Deportiu juvenil de grup xou va distingir-se el passat febrer com a campió de Catalunya al Pavelló Olímpic de Reus amb l’espectacle ‘Lon-dong’
El Reus Deportiu juvenil de grup xou va quedar primer en el Campionat de Catalunya, un certamen que es va dur a terme a mitjans del mes de febrer al Pavelló Olímpic de Reus. L’equip de patinadores, actual campió d’Europa, afegeix una nova distinció al seu palmarès amb l’espectacle ‘Long Dong’. El grup guanyador està compost per Ana Lozano, Mar Torres, Carmen Riballo, Júlia Lozano, Ione Jiménez, Andrea Rovira, Andrea Blanco, Xenia Vallvé, Laia Salvadó, Natàlia Basora, Fina Salvat, Júlia González, Emma Rojas, Anna Coronado, Aina Polo, Clàudia Rom, Abril Bertran i l’entrenadora Meritxell Prat amb el coreògraf Xavier López al capdavant. “Mai és fàcil crear una coreografia, ja que
“Vam anar incorporant la indumentària i els elements extres fins a arribar al que es va poder veure al xou ‘LonDong’, on les patinadores van emular uns engranatges. Com bé diu a la sinopsi de la coreografia, l’equip va conformar una perfecta sincronia i el funcionament de totes les integrants unides va permetre gaudir del so de les campanes del Big Ben”, completa Prat. A la temàtica principal van afegir una subtrama en la qual hi hagués una patinadora a qui no li anés bé el rellotge. A partir d’aquella decisió, la coreografia va adquirir vida pròpia. El nom de ‘Lon-Dong’, com bé afegeix, és la contracció de Londres i l’onomatopeia de les campanes. El nom recorda la ciutat, tot jugant amb aquest so tan conegut i quotidià per tothom. Val a dir, que l’equip actual es va formar la temporada passada i inclou noies de diferents edats, ja que hi va haver un canvi generacional van pujar algunes d’equips base. Això, segons ratifiquen les mateixes patinadores “va ser de gran ajuda, ja que on no arriba-
ven les més noves, hi eren les veteranes, que sobretot donàvem un cop de mà en el repartiment de les hores d’entrenament”. Per la seva banda, l’entrenadora ressalta que “al Reus Deportiu ja es forma als patinadors en aquesta modalitat des de ben petits i, a poc a poc, van pujant fins a arribar al grup juvenil i posteriorment al grup gran”.
«Sense sacrifici, superació i constància no hi ha resultats» Reptes de superació L’esforç de les joves patinadores s’ha vist si més no recompensat en el moment d’assaborir l’èxit. “Nosaltres vam començar a treballar la coreografia per parts, tot seguint les pautes del coreògraf i l’entrenadora. Vam anar consultant també els dubtes que teníem a mesura que anàvem interioritzant els passos. Quan mirem enrere i veiem el que hem assolit després de tanta feina, ens dóna més energia per seguir avançant”, expliquen les patinadores. Consideren aquest títol com a un dels més importants de la temporada. Haver guanyat suposa un al·licient que “es tradueix en tot un avantatge pel següent campionat, el d’Espanya. És fita que hem assolit i en un certamen de molta exigència”, matisen les patinadores de grup xou. En aquesta modalitat de patinatge, “l’efecte visual té molta importància, però també inclou un gran ventall de formacions que s’han de formar ràpidament com ara la triangular, la quadrada o la piramidal”, conclouen. Pel que fa als objectius de l’equip
Reus Deportiu juvenil de grup xou, se cenyeix a mantenir-se en una bona posició i continuar treballant sense abaixar la guàrdia. Segons declaracions de l’entrenadora Meritxell Prat, “després d’haver guanyat el campionat d’Espanya i d’Europa la temporada passada, tenim molt clar que és difícil conservar l’esglaó més alt del podi, però lluitarem per tal de poder revalidar-ho i així aconseguir defensar la coreografia, ja que cada cop hi ha més nivell a aquesta categoria”. La filosofia de l’equip se centra en la fortalesa, fruit de la “unió de cadascuna de les patinadores per tal d’aconseguir un objectiu comú a través del respecte i la cooperació”, matisa Prat. També corrobora que les “competicions es guanyen als entrenaments”. “Sense sacrifici, superació i constància no hi ha resultats. Cal tenir en compte que sense companyonia i bona motivació, per molt que hi hagi entrenament, no hi haurà feedback. S’ha de buscar l’equilibri entre la disciplina i la diversió”, diu per acabar l’entrenadora Meritxell Prat. L’aposta per l’esport femení Maria José Escudero i Ricard Vilanova es troben al capdavant de Finques Vilanova, una de les entitats que ha donat el seu suport a l’equip femení en el marc del patrocini. Enguany han volgut seguit apostant per endinsar-se en la vida social de la ciutat i han cregut una molt bona causa donar un cop de demà a l’esport femení. “Tot va sorgir d’una manera molt natural. Coneixíem una de les mares de les nenes i en la recerca de patrocinadors ens van oferir sumar-nos-hi. Després d’una trobada amb l’agrupació, vam decidir participar-hi”, relata Escudero. No és el primer cop que patrocinen projectes de caràcter esportiu i femení. Segons confirma Ricard Vilanova, “cada any mirem d’implicar-nos en la Cursa de la Dona de Reus i aquest any també patrocinem l’equip de Pàdel de la Federació de Dones. És a dir, tot el que tingui a veure amb la potenciació del teixit jove a la ciutat és on nosaltres volem ser”. La línia de Finques Vilanova, precisament està enfocada cap a una forma de treballar propera a la ciutadania i la part clau és tenir cura de les persones.
no només consisteix a tenir una idea, sinó que hi ha molts altres factors, com ara la representació d’aquesta, el vestuari i la música, entre molts altres complements. Enguany, però, el nostre coreògraf Xavier López, tenia molt clara la música i que volia elaborar una història sobre rellotges”, explica l’entrenadora de l’agrupació femenina de patinatge, Meritxell Prat. Es van atrevir, de fet, amb un número d’allò més elaborat, inspirat en el Big Ben de Londres. L’espectacle va estar coordinat per Elena Palau i Sara Tarriadas va exercir de delegada.
Augment d'autonomia
La nova generació del Nissan Leaf, l’elèctric més venut del món, arriba amb més autonomia, més potència i més tecnologies aplicades a la conducció Ramon Ortiz
El Leaf afronta una nova etapa d'èxit i consolidació. La nova generació ofereix més autonomia, un disseny més dinàmic i atractiu, les millors tecnologies d'ajuda al conductor de la seva categoria i superior connectivitat. Exhibeix una estètica més atractiva, amb un perfil més dinàmic i una aerodinàmica excel·lent de 0.28.
L’autonomia de marxa en condicions reals pot arribar als 415 km i la velocitat màxima és de 144 km/h
Amb una llargada de 4,49 m, amplada de 1,79 m, alçada de 1,54 m i distància entre eixos de 2,70 m, l’automòbil elèctric de Nissan ofereix més espai i habitabilitat, amb un maleter de 435 litres i que pot arribar a un màxim de 1.176. L'interior ha estat totalment redissenyat i ara és més funcional i centrat en el conductor.
El nou tren motriu elèctric genera 110 kW de potència, equivalents a 150 cavalls. Accelera de 0 a 100 km/h en 7,9 segons i l’autonomia de marxa creix fins els 378 km en cicle NEDC. Si es fa servir com a barem les proves WLTP (el protocol reprodueix condicions d'ús més realistes), el nou Leaf pot recórrer fins a 415 km en conducció urbana amb una sola càrrega. El temps de recàrrega fins al 80% de capacitat és de 40 a 60 minuts emprant un carregador ràpid,
mentre que amb un Wallbox de 7 kW necessita 7,5 hores fins arribar al 100% de la càrrega. El nou Leaf gaudeix d’una superior eficiència energètica i millora l’aïllament acústic en relació a l’anterior generació. La conducció és més segura gràcies a les tecnologies de Mobilitat Intel·ligent de Nissan, destacant el sistema ProPILOT, un dispositiu dissenyat per circular per autopista de forma autònoma. Optimitzat per a funcionar en condicions de trànsit dens o a altes velocitats, ajusta la velocitat respecte del vehicle precedent i manté el cotxe al centre del carril.
Els professionals de L’Onada Serveis asseguren que poden “posar-se en la pell” d’una persona amb demència Gràcies a la Teràpia de Validació es pot comprendre i donar suport a les persones afectades Irene Navarrete
Malgrat la quantitat d’estudis i investigacions mèdiques que existeixen centrades en la cerca del millor tractament mèdic per atendre a les persones amb demència, cada vegada són més els professionals que coincideixen en l’eficàcia de teràpies alternatives a la medicina. Les persones que experimenten algun tipus de demència o Síndrome Confusional Agut (SCA) veuen afectat el seu sistema cognitiu i capacitats com la consciència pròpia, l’atenció, memòria, llenguatge o percepció.
Per tal de millorar la qualitat del servei i atenció que s’ofereix a la persona al màxim possible, els professionals de L’Onada Serveis apliquen, en tots els seus centres, la coneguda com a Teràpia de Validació, una tècnica creada per Naomi Feil –autora del llibre Validation: The Feil Method (1982)-, la qual es basa en el compromís amb la persona que experimenta el deteriorament cognitiu. La Teràpia de Validació consisteix a
establir un mètode de comunicació i anàlisi de la persona afectada, per tal de poder comprendre-la i, d’aquesta manera, actuar de la millor manera possible a través de l’atenció centrada en la persona i, així, potenciar el seu benestar i estat d’ànim. Actualment, L’Onada Serveis compta amb 20 professionals formats en Teràpia de Validació i amb la cor· responent titulació d’expert.
És molt recomanable introduir la teràpia de validació a tots els centres residencials, hospitals i, en la mesura del possible, en les famílies. Precisament, tots els professionals de L’Onada Serveis coincideixen en què es tracta d’una teràpia efectiva i que mostra resultats molt favorables en la conducta de la persona amb demència, per tant, asseguren que és molt recomanable introduir-la a tots els centres residencials, hospitals i, en la mesura del possible, en les famílies.
Amb la finalitat de potenciar la correcta integració i desenvolupament de la Teràpia de Validació als centres, L’Onada Serveis ha creat i consolidat un projecte propi que recull les directrius i organització a realitzar entre els professionals, es tracta del projecte “Som i serem”. Aquest projecte detalla les activitats que han de portar a terme els professionals amb les persones usuàries que manifestin algun tipus de demència o SCA, establint la comunicació i comprensió com a eines per conèixer la seva història de vida i així poder comprendre’ls. Un cop el referent assistencial ha indagat en la biografia de la persona afectada, explica a la resta de professionals, en primera persona, la seva situació per així facilitar l’entesa a la resta de l’equip professional. Per aquest motiu asseguren que poden “posar-se en la seva pell”. Tot plegat, es tracta d’una teràpia que proporciona resultats molt positius en la persona, de manera que des de L’Onada Serveis es mostra un total compromís en seguir formant als seus professionals en Teràpia de Validació.
Cinc aplicacions per amb el telèfon mòbil
Amb un cop de clic i des de la butxaca es poden transformar instantànies ràpidament, només cal encertar amb l’eina adient
En l’actualitat la fotografia i la imatge imperen sobre tot tipus de contingut. Ara més que mai, les experiències pròpies s’han de plasmar a través d’un record elaborat a cop de flaix, però per tal que sigui real s’han de pujar a la xarxa. La clau de tot plegat és arribar a elaborar la millor imatge i el veritable mèrit és aconseguir fer-la perfecta sense l’ajuda de cap filtre.
Si bé la varietat d’editors de fotos de caràcter gratuït és força àmplia i tan sols amb una ullada al nostre smartphone podem trobar l’aplicació més eficient. Una de les més descarregades amb 100 milions és Photo Editor Pro, la qual permet donar el tomb a les fotos, retallar-les, editar-les, afegir-ne filtres, crear collages i crear àlbums, entre altres coses. Un dels trets que valora millor l’usuari és que el programa sigui intuïtiu i que sobretot sigui compatible amb qualsevol altra plataforma social, com ara Instagram, Pinterest o Facebook.
Un altre editor fotogràfic de butxaca és Pixlr, amb 50 milions de descàrregues, el qual permet dur a terme correccions i altres efectes sorprenents com ara l’equilibri de colors, l’ajustament de l’ambient o un apartat de millora de selfies. Aquest tipus de plataformes ofereixen també l’oportunitat d’adherir-se a una comunitat d’usuaris presents a Instagram. Pixlr, com també molts altres programaris d’edició, ofereix la consulta d’un bloc creatiu per tal de reptar als seus usuaris amb propostes fotogràfiques setmanals.
L’edició professional Per a una edició més professional hi ha també Adobe Pho· toshop Lightroom per a dispositiu mòbil. Es tracta d’una aplicació gratuïta que ofereix una solució potent simple per capturar, editar i compartir fotografies. A més, es pot anar actualitzant per obtenir funcions premium que garanteixen un control precís i un accés senzill en qualsevol dispositiu, sigui a través del mòbil, l’ordinador de sobretaula o la web. Per a uns usuaris més creatius també existeix Pixomatic, amb el qual es poden elaborar fotomuntatges des del telèfon d’una manera senzilla i ràpida. Un altre tret que la fa útil és la seva rapidesa d’execució. Una de les funcions principals i més característiques d’aquesta aplicació és la possibilitat de retallar un element determinat d’una foto i inserta-lo en una altra diferent per tal de crear una composició original. Tot plegat és possible gràcies a la seva funció de selecció intel·ligent. Per últim, es troba Hypocam, amb la qual el negre és tendència. Amb aquesta aplicació mòbil es podran transformar totes les fotos fetes en color en blanc i negre amb una extensa varietat de filtres en escala de grisos.
รณ i c a d i u q i L 017 VIUMAR2018 |
PRESENTEM EL NOU VOLVO XC40. PER FI UN COTXE AL QUE T’HI POTS SUBSCRIURE. Vam fer del món un lloc d’eleccions il·limitades i possibilitats infinites, però potser l’única cosa que necessitem és necessitar menys. No ser l’amo de tantes coses, i ser-ho més de les nostres vides. I amb aquesta fi, el de facilitar-te la vida, està dissenyat el Nou Volvo XC40. Les seves diferents funcions d’Emmagatzematge Intel·ligent fan que tinguis tot això que necessites a mà i que disposis al teu abast d’un espai de Càrrega Sense fil per al mòbil, el que t’ajudarà a reduir el desordre dins del cotxe. La seva funció de Càmera 360º et permetrà aparcar fàcilment i a més podràs compartir el teu cotxe amb qui vulguis a través de l’app Volvo on Call.
#SeDueñoDeTiMismo
Autovía de Salou, 6 Tarragona
QUAN DEIXES DE SER L’AMO DE LES COSES, COMENCES A SER L’AMO DE TU MATEIX.
SUV amb sabor italià La versió més radical i esportiva de l’Stelvio es el primer “Quadrifoglio” que també es SUV. Està equipat amb un extraordinari motor biturbo de 510 cavalls Ramon Ortiz
L'Stelvio Quadrifoglio és un nou punt de referència en el segment dels SUV compactes premium. Amb un impressionant disseny, prestacions i tecnologia, està equipat amb l'exclusiu motor benzina 2.9 V6 Bi-Turbo d'alumini, desenvolupat aportant les tecnologies i el coneixement d'enginyeria de Ferrari, i que desenvolupa 510 cavalls. Es combina amb un canvi automàtic de vuit velocitats amb lleves integrades, específicament calibrat, que permet canvis de marxa en 150 mil·lèsimes de segon. Les seves prestacions són excepcionals: accelera de 0 a 100 km/h en 3,8 segons i la velocitat màxima és de 283 km/h. Però el SUV esportiu d'Alfa Romeo també és molt eficient en termes d'emissions i consum de combustible, gràcies al seu sistema de desactivació de cilindres controlat electrònicament i a la funció "Sailing" disponible al mode de conducció Advanced Efficiency.
Aquest Stelvio equipa un innovador sistema de tracció total Q4 i l'exclusiva unitat de control AlfaTM Chassis Domain Control. És l’únic SUV de la seva classe que ofereix el diferencial AlfaTM Active Torque Vectoring de sèrie. En l'equipament de sèrie s'inclou l'innovador AlfaTM Active Suspension, que controla les suspensions i els amortidors de forma contínua i activa.
Altres virtuts són la millor relació pes/ potència de la seva categoria (3,6 kg/ CV) i la millor potència específica (176 CV/litre). Aquests resultats s'han aconseguit gràcies a la perfecta distribució del pes entre els dos eixos i l'ús de materials ultralleugers, com fibra de carboni per a l'eix de transmissió i l'alumini per al motor, suspensions, frens, portes, etc. També equipa un innovador sistema de
frenada integrat electromecànic (IBS), exclusiu d'Alfa Romeo.
Reflexa la màxima expressió del disseny italià, interpretat amb l’en cant únic dels Alfa Romeo
Una completa gamma de calderes de biomassa i biocombustibles, la solució per a cada necessitat www.instalroal.com 55
SERIE ESPECIAL BLACK EDITION
>Conduce con estilo Conduce el Opel Black Edition Con
4.000€ en equipamiento
>Llantas de aleación y techo negro. >Navegador integrado. >Cámara de visión trasera. >Compatibilidad con Apple CarPlayTM y Android AutoTM.
con Wi-fi 4G y Respuesta Automática Anticolisión
Ctra. N-340, Km. 1160,3. 43006. Tarragona. Tel.: 977 54 72 11. Pol. Ind. La Roureda – C/ Nicaragua Nº 38. 43204. Reus. Tel.: 977 76 90 20. www.uniauto. cat
Carretera del Pla, 216. Poi. lnd 43800 Valls Tel.: 977 60 41 11
Descobreix les ofertes speciais per a les últimes unitats en stoc.
recomanacions... La vida moderna El debat sobre els límits de l’humor sempre està present, tot i així hi ha alguns programes que els continuen desafiant amb molta mestria. És el cas de La Vida Moderna, que s’emet a la SER de dilluns a dijous a les 1:30 hores. Ja va per la quarta temporada i cada dia bat nous rècords, amb centenars de milers de seguidors sobretot a través de YouTube –on retransmeten T'interessarà si... T’agrada l’humor salvatge però de vegades fi, també, i vols passar una estona divertida i entretinguda. Apunta: Tots els vídeos del programa disponibles a YouTube i els podcast a la SER.
les bogeries que fan al programa- i dels podcasts. Han creat fins i tot una filosofia de vida i un país, Moderdonia, amb bandera i himne propis. Potser enganxa tant pels riures, la força, el frescor o les salvatjades que protagonitzen el seu presentador, Da-
vid Broncano, que també presenta el Late Night Show La Resistencia, i els seus copresentadors, Quequé i Ignatius Farray. Llencen punyalades a tort i dret, abracen tot allò políticament incorrecte però també fan una anàlisi de fons molt crítica sobre la nostra societat actual.
Girant la vista enrere cap al cinema ‘quinqui’ Durant els anys 70 i 80 a Espanya alguns delinqüents es van convertir en figures molt populars, interpretant-se a ells mateixos o a d’altres companys a pel·lícules que descriuen també com era la societat d’aquella època. Afegint, això sí, gran part d’espectacle. A aquest tipus de cinema se’l va anomenar ‘quinqui’, perquè era la paraula que es feia servir a la vida real per referir-se a aquests joves canalles i espaviladíssims. Es podria dir que un dels films que va iniciar aquesta corrent va ser Perros callejeros, de José Antonio de la Loma, i el van seguir d’altres com Yo, “El Vaquilla”, Navajeros o Colegas, molts d’ells amb bandes sonores de Los Chichos o Los Chunguitos. Aquí a Barcelona normalment es tractava de fills d’immigrants d’altres parts de l’Estat que vivien en barris molt humils i amb molts conflictes i problemes amb la droga. Va ser el cas del Vaquilla, que quan encara era un nen ja comptava amb una llarga experiència en robatoris de cotxes i altres delictes. Joves com ell es van passar la vida entrant i sortint de la presó i actuant a moltes pel·lícules quan eren lliures.
T'interessarà si... T’atrau la realitat social de l’Espanya més humil dels 70 i 80 i les pel·lícules de docuficció.
Apunta: Perros callejeros; Yo, “El Vaquilla”; Navajeros; Colegas; o Deprisa, deprisa entre moltes altres.
CAMPUS VILA-SECA DIMARTS - 10 D’ABRIL DE 2018 VILA-SECA
CAMPUS BELLISENS DIMECRES - 18 D’ABRIL DE 2018 REUS
CAMPUS SESCELADES DIMECRES - 25 D’ABRIL DE 2018 TARRAGONA
DE 9.30 A 14.00 H I DE 15.00 A 18.00 H
CAMPUS TERRES DE L’EBRE DIJOUS - 26 D’ABRIL DE 2018
TU PORTES EL TALENT, NOSALTRES, LES EMPRESES
D’11.30 A 13.30 H I DE 15.00 A 17.00 H
GRATUÏT. NO CAL INSCRIPCIÓ PRÈVIA
www.urv.cat/forumocupacio
Nou taller de Petronas Operatiu a Tarragona
Bermar Service és el primer taller del grup Petronas a Espanya. Situat al Polígon Industrial Francolí de Tarragona, es converteix en un taller mecànic independent de referència, amb una imatge totalment identificada a la marca. Les noves instal·lacions de Bermar Service a Tarragona compten amb 1.200 m2 de superfície dedicada a taller i ofereixen tot tipus de mecànica general, com la revisió periòdica, electricitat, bateria, pneumàtics, llandes, alineació, aire condicionat, neteja i tapisseria, tot amb cotxe de substitució si es necessari. La novetat tècnica més important és un exclusiu sortidor de lubricants que permet a l'operari seleccionar el fluid recomanat per a cada vehicle, gràcies a l'app Fluid Lube Recommender. Petronas Lubricants International es una empresa de lubricants líder a nivell mundial.
Lexus RX 450h L El primer amb set places
Lexus presenta el seu primer vehicle amb capacitat per a set ocupants. Es tracta de la versió L del model RX, equipat amb una tercera fila de seients que es pot plegar amb un sistema elèctric. Aquest model segueix les mateixes directrius dels automòbils de la marca i aposta de forma decidida per oferir luxe i màxim equipament: els seients són de cuir i disposa de climatització de tres zones, de sèrie. També pot disposar de maleter amb apertura elèctrica intel·ligent que es pot obrir o tancar acostant la ma a l’escut de Lexus. Està equipat amb un motor V6 de 3,5 litres amb sistema Lexus Hybrid Drive que ofereix 313 cavalls i està disponible en tres nivells de terminació Executive, Executive Tecno i Luxury.
Nova etapa d'Audi Sofisticat A7 Sportback
Amb un alt grau de digitalització, una experiència de conducció dinàmica i confortable, un estil més modern i sofisticat i un interior orientat a la comoditat dels seus ocupants, el nou A7 Sportback representa l'essència del nou llenguatge de disseny d'Audi. Proposa una línia d'un cupè, l'espai d'un sedan i la versatilitat d'un familiar. Comparat amb el seu antecessor, l'interior ha guanyat 21 mm en llargada. Fa servir alumini lleuger en alguns components, millorant valors relatius a la rigidesa, la seguretat contra impactes, l'aerodinàmica, l’acústica i l'eficiència. Disposa de fins a 39 sistemes d'assistència a la conducció i hereta del A8 les últimes tecnologies de seguretat, connectivitat i confort.
'El passeig de la Boca de la Mina de Reus serà objecte de diversos treballs per valor de 3 milions. Foto: Ajuntament de Reus (cedida)
ment del passeig, i el jardí i el parc descrits abans detallats. El pressupost de licitació del contracte és de 177.458 euros.
L'Ajuntament i la Generalitat cofinancen la recuperació de la Boca de la Mina i el seu entorn Marc Busquets
Un projecte "per recuperar i dignificar" la Boca de la Mina de Reus. D'aquesta manera es van referir les autoritats politiques, el passat maig de 2017, als 3,1 milions d'inversió per actuar a l'històric passeig reusenc. La partida, finançada a parts iguals per les administracions autonòmica i local, preveu un parell d'anys d'obres, possiblement executades en dues fases, fins al proper 2020. Inclosa en la convocatòria de subvencions del Fons FEDER de Catalunya, l'actuació millorarà "un espai de gran valor natural, patrimonial i sentimental de la ciutat", va assenyalar llavors el regidor d'Urbanisme del consistori, Marc Arza. Dos nous espais oberts a la ciutadania Descrit com "un emblema de Reus" pel govern municipal, aquest apunta la importància estratègica del projecte de reforma del passeig de la Boca de Mina per "obrir-se i ampliar la ciutat". "Reus és una ciutat compac-
ta, on tot es fa al nucli antic, però un indret de més de 100.000 habitants, com és casa nostra, necessita vertebrar-se d'altres maneres i créixer enfora", va exposar temps enrere Arza. S'ha projectat una zona verda, al nord de la cruïlla del passeig i el carrer de Saragossa, de prop de 10.000 m2. Qualificada de zona verda pública, està ben comunicada "amb tot un seguit de masies importants". Al sud, a banda, se n'ha projectada una altra de 8.620 m2 , plantejada aquest cop com un espai "de descans" i que connectarà amb el barri Gaudí. Les dues àrees seran batejades com el Jardí agrari del Camp i el Parc de les olors, respectivament. Cal destacar que l’Ajuntament ha obert recentment el concurs públic per adjudicar la redacció i direcció dels projectes d'obres de l’operació global de millora i recuperació del passeig. El contracte inclou, com aspecte més destacat, la redacció dels projectes bàsics i executius de tres elements clau del pla: el condiciona-
Més enllà de la intervenció urbanística, l’actuació global al passeig de la Boca de la Mina preveu la implementació de tecnologies al servei de la difusió i el coneixement, en el marc de les 'smart cities'. En aquest sentit, l’empresa adjudicatària "haurà de tenir en compte en el procés d’execució del contracte elements com els relacionats amb les tecnologies de la informació i comunicació". El projecte planteja, han exposat fonts del consistori, l’ús intensiu de les tecnologies de la informació d’acord amb el pla Reus Smart City, com a “element d’innovació diferencial per garantir un entorn respectuós i de sostenibilitat mediambiental”.
El projecte està pressupostat en 3,1 milions d’euros, que finançaran a parts iguals l’Ajuntament de Reus i la Generalitat de Catalunya El projecte està pressupostat en 3,1 milions d’euros, que finançaran a parts iguals l’Ajuntament de Reus i la Generalitat de Catalunya a través dels fons FEDER, amb actuacions que es desplegaran fins al 2020.
La reforma d'un emblema reusenc
Ús de les noves tecnologies Pel que fa a les obres i millores del passeig, les actuacions planificades s'encaminaran cap a la fixació del ferm (i no pas a través de la pavimentació), la millora de l'enllumenat o la recuperació d'elements d'alt valor simbòlic, com fonts i bancs, entre d'altres. El batlle Pellicer, per part seva, ha mostrat en més d’una ocasió la seva satisfacció per poder donar llum verd a un projecte "de ciutat i de futur" i que s'emmarca, a més, en l'avanç del POUM que s'està elaborant. A banda, l’Ajuntament aposta per valor que pot tenir la reforma un cop enllestida a l’hora d’atraure turistes cap a la zona, ja que el remodelat passeig facilitarà l'accés a una joia modernista com és l'Institut Pere Mata.
RENUEVA TU CONFIANZA
NUEVO LEXUS IS 300h HÍBRIDO Con un diseño exterior renovado que exalta la deportividad y el Lexus Safety System +, que incluye control de crucero adaptativo y seguridad pre-colisión, el nuevo Lexus IS 300h Híbrido, renueva tu confianza. Descubre más en www.lexusauto.es
C/ Carabia, parcela 11 Urb. L’ Albada - 43006 Tarragona Tel. 977 245 569 www.estilolexus.com www.lexusauto.es/tarragona
164 kW 223 CV. 4,2 l/100km. CO2: 97 g/km. NOx: 0,006 g/km Emisiones y consumo de CO2 de la gama IS 300h: emisiones de CO2 desde 97 a 107 g/km. Consumo combinado desde 4,3 a 4,7 l/100 km. El consumo de combustible y los valores de CO2 se miden en un entorno controlado de acuerdo a los requisitos del Reglamento (CE) Nº 715/2007. Los valores de combustibles y emisiones de CO2 podrán diferir al variar los factores externos. Para más información consulte en su centro autorizado Lexus.
Equips multifunció intel·ligents
amb gestió documental Amb un software de gestió documental s’aconsegueix un gran estalvi en costos, major eficàcia, eficiència i seguretat en tot el cicle de gestió de documents de l’ empresa Redacció
Avui dia, és molt important tenir els documents de l’empresa accessibles des de diferents equips com ordinador, portàtil, tablet, smartphone i dedicant el mínim temps possible al seu arxivat i a la seva recerca. És imprescindible comptar a l’empresa amb un equip multifunció intel·ligent que escannegi de forma ràpida i transfereixi la informació a un servidor de gestió documental on després, els diversos departaments podran accedir i trobar la informació que busquen d’una forma fàcil, ràpida i sobretot, segura.
Amb independència d’on es trobi un
document, aquest podrà enllaçar-se amb altres que pertanyin, per exemple, al mateix projecte o client (un planell amb un pressupost, factura, foto o contracte, etc..). L’accés a la documentació està basada en diferents rols i permisos dels usuaris o departaments, quedant enregistrades totes les accions. DigitalDocu disposa d’una aplicació de gestió documental que permet escanejar i signar de forma certificada totes les factures dels proveïdors de forma que pots eliminar el paper i
L’accés a la documentació està basada en diferents rols i permisos dels usuaris o departaments, quedant enregistrades totes les accions estalviar espai al teu arxiu! Quant a costos, moltes empreses practiquen la modalitat de rènting, on per una quota molt assequible es garanteixen els consumibles, manteniment i suport tècnic tant dels equips com del software.
79€/mes* OKI ES7470
*Operació a 60 mesos. Preu de lloguer sense IVA subjecte a aprovació per part de la financera.
VIUMAR2018 | PUBLIREPORTATTGE
Amb aquest propòsit, fabricants de multifuncionals com OKI, han dotat als seus equips de pantalles tàctils amb software de gestió que permet escannejar la documentació i arxivar-la de forma automàtica seguint els criteris establerts, fins i tot, recollint les dades del mail, de l’office etc… Amb el sotware de gestió documental, podrem localitzar i filtrar documents en base no només al seu nom, sinó a qualsevol de les dades del seu contingut. Podrem també d’una manera ràpida i fàcil compartir un document i portar un seguiment de les vegades que el receptor o receptors el visualitzen, el comparteixen, etc.
L’esdeveniment de referència en Marketing Digital de Catalunya Sud “FICOMMERCE” El proper 10 d’Abril a les instal·lacions de firaReus, te’l perdràs? Redacció
El Ficommerce s’ha posicionat com l’esdeveniment de referència en Marketing Digital de Catalunya Sud, gràcies al contingut de les edicions anteriors, els partners i les empreses que hi han participat Els impulsors d’aquesta activitat, Cluster TIC Catalunya Sud, firaReus i ESIC Bussiness marketing School,treballen cada edició en la recerca de les necessitats digitals i tecnològiques dels responsables de les àrees comercials i de màrqueting del territori, amb l’objectiu de poder oferir un programa on les estratègies de posicionament de marca a través d’internet, les oportunitats de les xarxes socials per generar negoci i les tècniques més
actuals de màrqueting digital siguin les protagonistes. D’altra banda també es convida a participar als estudiants que vulguin complementar els seus estudis i conèixer més a fons certes temàtiques del màrqueting digital. Els assistents podran gaudir de conferències centrades en el marketing d’influència, social selling, estrategia digital, criptomonedes (bitcoin, ethereum i iota), tècniques per a la creació de backlinks de qualitat, de gamificació, Big Data i compra programàtca,entre d’altres. A més, per aquells assistents que ja tinguin un coneixement avançat s’oferiran tallers de SEO, SEM i Analytics per tal d’aprofundir tècnicament en aquests temes.
D’altra banda, els visitants gaudiran de la presència d’una zona expositiva on empreses del territori proveïdores de serveis digitals, logístics i tecnològics oferiran els seus serveis. Jose Fachin: Durant el Ficommerce 10/04 impartirà el taller de SEO Advance.
Els visitants gaudiran de la presència d’una zona expositiva on empreses del territori proveïdores de serveis digitals, logístics i tecnològics oferiran els seus serveis
TRANSPORT NACIONAL I INTERNACIONAL DE MISSATGERIA I PAQUETERIA Frederic Soler, 10 baixos - 43202 Reus | Tel. 977 856 662 - 660 181 963
www.gls-group.eu/ES/es/home
5 consells per obtenir continguts de qualitat i potenciar la teva marca a internet
BISTRA IVANOVA Amb més de 5 anys d'experiència en Màrqueting Digital i una trajectòria professional que l'ha portat a formar part de grans projectes com Agency Strategist per a Google Màrqueting Solutions o marques com BuscoUnChollo.com i Esquiades.com, Bistra és consultora especialitzada en SEM, amb amplis coneixements de SEO i Analítica Web.Segur que hauràs escoltat mil vegades dir allò que en màrqueting digital "el contingut és el rei". Doncs, és totalment cert. I, saps què? La constància, és la seva reina. Per fer créixer una marca, és imprescindible donar-se a conèixer en el món Online, no només estem tu i jo, sinó que hi ha milers d'empreses, competint per aconseguir vendre. Però, com podem aconseguir atreure aquestes visites tan desitjades? Com una petita empresa, amb poc pressupost, pot competir contra les grans corporacions? En aquesta lluita per arribar a la primera pàgina de Google i aconseguir atraure trànsit orgànic a les nostres webs, cal saber com entrar en joc. A continuació, trobaràs 5 punts importants a tenir en compte a l'hora de crear un bon contingut per la teva pàgina web. Desitjo que t'agradin. 1. Ofereix valor a cada contingut que creïs. A la pàgina principal, al blog o a l'apartat de preguntes fre-
2. Repassa sempre els teus contin· guts a la recerca d'errors. Moltes vegades creiem que el contingut escrit és únicament aquest que va al blog, però hem de tenir en compte que una frase mal escrita en el procés de compra del teu comerç electrònic pot convertir-se en la raó de perdre una venda. Els errors ortogràfics, en qualsevol context, donen inseguretat al lector. Per tant, és summament important que, en la mesura del possible, no existeixin. Potser a tu et sembla una cosa massa obvia, però et sorprendria la quantitat d'errors que es cometen en la creació de continguts a Internet. 3. Respon a les inquietuds dels teus clients i sigues creatiu. Tu ets qui millor coneix als teus clients. Pregunta't: Quins són els seus dubtes? Quines són les seves inquietuds? Què és el que no entenen del teu producte? Si respons a les seves preguntes, abans que se les hagin plantejat, creu-me, hauràs aconseguit, no només una venda, sinó també un client fidel. A més, recorda que repetir el que altres diuen no aporta valor i, de fet, el plagi de continguts està severament penalitzat pels algoritmes de Google. Sigues creatiu a l'hora d'escriure els teus textos, tria temàtiques noves, o torna a escriure sobre alguna cosa que ja existeix, però des d'un altre punt de vista. 4. Comença per nínxols molt con· crets. Si no saps per on començar a crear els teus continguts, o bé estàs creant-los, però aquests no funcionen
bé, és possible que no t'hagis enfocat al nínxol de paraules clau adequades. Potser, és que ni t'has plantejat entrar en un nínxol i estàs competint per paraules massa genèriques (paraules headtail o shorttail). És molt important saber escollir les paraules clau corresponents a les teves possibilitats d'inversió en temps i a la dimensió de l'empresa. La bona notícia és que, si bé, no podem competir directament contra les empreses amb gran inversió, sí que podem fer-ho treballant paraules clau longtail. És cert que d'aquesta manera arribarem fins i tot a un públic més reduït, atès el baix volum de recerques de les paraules longtail, però estarà molt més segmentat, i en aquest cas tindríem més possibilitats d'arribar a les primeres posicions de Google. 5. Troba un bon editor de contin· guts. Moltes empreses han optat per la generació de continguts en grans quantitats, però amb una qualitat que deixa molt que desitjar. Això es deu al fet que s'han enfocat a la redacció per als cercadors, afegint les paraules clau per les que volien posicionar, però el contingut no ha estat pensat per obtenir interacció per part d'un usuari. Google, el cercador per excel·lència utilitzat a Espanya, enfoca la seva estratègia a oferir continguts de qualitat, és impensable, que un contingut sense valor, pugui arribar a escalar posicions en el cercador. I és que no es tracta només de pensar en un mitjà i llarg termini, sinó també reconèixer que no tot s'hi val a nivell de continguts i que certs nivells de qualitat són inacceptables. Per tant, quan escullis la persona o empresa que crearà els continguts del teu comerç electrònic, revisa bé els seus treballs anteriors, comprova que estigui especialitzat en la redacció (per experiència o estudis) i assegura't que té coneixements (o ganes d'aprendre) sobre posicionament SEO. Bistra Bojidarova: Durant el Ficommerce 10/04 , impartirà dos tallers. El primer d'ells: "Com atreure clients amb youtube ads" i el segon d'estratègia de Google Adwords Advace.
qüents, qualsevol part del teu web és bona per aportar contingut de valor. Imagina que un usuari ha arribat a la teva pàgina motivat per un anunci que has fet i que porta a la pàgina del teu producte. No volem que se’n vagi, oi? Hem pagat per aquesta visita i volem que no només es quedi, sinó que compri aquest (o un altre) producte al nostre comerç electrònic. Allà és on entra en joc el contingut de la teva pàgina. Convenç al teu client, aporta-li valor, explica-li com aquest producte pot resoldre les seves necessitats i serà teu.
PER EXPERIÈNCIA, PER PRESTIGI, PEL SEU JUST VALOR
Fa +50 anys que innovem i formem professionals globals per l’empresa i el màrqueting. Fomentem l’emprenedoria i l’economia digital.
EMPRESA MÀRQUETING ECONOMIA DIGITAL
Beatriz Gallardo EMBA Alumni. ESIC
Ana Muriel Alumna de Publicitat i RRPP. ESIC
Estudiant avui. Professional sempre.
MÀSTERPOSTGRAU
| MBAs | Màsters especialitzats | Programes superiors
TÍTOL SUPERIOR EN
DIRECCIÓ DE MÀRQUETING GLOBAL
INTERNATIONAL DEGREE Títol oficial internacional a França o Alemanya
+60.000 antics alumnes especialitzats en empresa I màrqueting
GRAU OFICIAL EN MÀRQUETING TÍTOL SUPERIOR EN
Adscrit a universitats públiques i privades
NEGOCIS DIGITALS ESIC AL TOP 30 A NIVELL MUNDIAL DE CENTRES UNIVERSITARIS (SEGONS U-MULTIRANK 2017) Centre adscrit a la
Consulta els nostres OPENDAY
www.esic.edu/agendagrado
CAMPUS UNIVERSITARI ESIC
Passeig Santa Eulàlia, 2 93 414 44 44 | info.barcelona@esic.edu
12 campus a Espanya i aliances estratègiques a 4 continents
CAMPUS POSTGRAU C/ Marià Cubí, 124
93 414 44 44 | info.barcelona@esic.edu
www.esic.edu/barcelona
Primeres posicions en rànquings del sector a nivell nacional i internacional Vine a conèixer la nostra metodologia
www.esic.edu/agendapostgrado
MADRID BARCELONA VALÈNCIA SEVILLA SARAGOSSA MÀLAGA GALICIA PAMPLONA BILBAO GRANADA
Impulsem els teus Desafiaments.
AlimentaciĂł
Els aliments mĂŠs sans i deliciosos de les nostres comarques
“La cervesa no fa panxa, és l’aperitiu que prenem amb ella el que engreixa”
VIUMAR2018 |ALIMENTACIÓ
Albert Barrachina-Robert (Barcelona, 1958). Professor d’Anàlisi Sensorial de la Cervesa a la URV i a la Universitat d’Alacant. Casat. Tres fills. Poliglota: parla català, castellà, francès, italià, alemany i anglès. Es va criar a Suïssa. Ha residit en diversos llocs d’Europa. Va tornar a Catalunya amb 24 anys per a exercir com a músic professional de la OBC. I amb 48 anys abandonaria la música per a lliurar-se al món de la cervesa. Es un erudit de la història i de la fabricació de la cervesa. Es cerveser artesà, mestre de tast, jurat de premis internacionals. Té un dels blocs cervesers més visitats: cervesaencatala.blogspot. Actualment s’ocupa de tasques de control de qualitat i R+D a Art Cervesers (Canovelles. Vallès Oriental).
Des de quan bevem cervesa? Hi ha rastres arqueològics que ens revelen que fabriquem cervesa fa aproximadament, 12.000 anys. I els primers escrits sobre cervesa es troben a l’antiga Mesopotàmia (al sud dels actuals estats d’Iraq i d’Iran) i daten de fa uns 5.000 anys. Jo diria que el vi, la cervesa i el pa sorgeixen, més o menys, a la mateixa època.
Foto Marc Pascual
En què es diferencien les cerveses de l’antiguitat o les medievals de la que prenem actualment? Les cerveses de l’antiguitat o les medievals eren molt àcides i fumades. I això passava, entre d’altres coses perquè no se sabia ben bé què era i com funcionava la fermentació. Els coneixements de la fabricació de la cervesa eren, bàsicament, el producte de l’experiència de moltes generacions de fabricants. Però a partir de l’any 1853 es comencen a aplicar coneixements científics que han aconseguit controlar el procés de fermentació i el de malteig. Sabor, color i olor diferents? Molt diferents. L’ús de la ciència ha permès millorar també, el procés de preparació de la primera matèria: el gra, generalment d’ordi. Aquesta tècnica, que se’n diu malteig (germinació i assecament) del gra és la que permet aconseguir extraccions de sucres més eficaces i colors més precisos. En especial, es pogueren elaborar cerveses d’un color concret i que no fessin olor de fum.
Quan es popularitza el consum de cervesa a Catalunya? Quan, a principis de la centúria del 1800, apareixen uns elaboradors com Damm o Moritz procedents d’Alsàcia (una regió situada al nord de l’actual França) que s’instal· len a les zones industrials de Catalunya en associació amb gent del país. Quines són les diferències més destacables entre les cerveses artesanes i les cerveses industrials? Unes i altres estan fetes amb una intenció sensorial completament diferent. La producció industrial obeeix a uns condicionants de mercat, de preu, d’eficiència o de difusió que al final els fa produir les cerveses que poden ser el millor que es pot fer amb aquests condicionants. Els tècnics que fan cerveses de fabricació industrial són excel·lents professionals, però el criteri de quina mena de cervesa es fa no els pertany. Les artesanes solen ser de més qualitat? El que succeeix es que el productor artesà se sotmet a criteris diferents que no sempre són favorables però que li donen llibertat d’investigar, provar, experimentar, divertir-se, sorprendre i fins i tot, ofendre. Si és professional, l’únic condicionant és que pugui tancar positivament els seus comptes. Així que si inventa una cosa rara, extrema, singular o curiosa, si la pot vendre, pot seguir endavant amb el seu negoci i amb la seva creativitat. Això no implica que la cervesa artesana sigui de millor o pitjor qualitat que una altra. És una altre concepte. Quins son els valors nutritius de la cervesa artesana? La cervesa és una beguda que s’aconsegueix per fermentació i, per tant duu alcohol. Tot el que pugui aportar la cervesa al marge d’aquesta consideració és beneficiós, no hi ha res
La planta que es posa en la cervesa per donar-li el seu toc amarg, el llúpol, és aperitiva verinós fins on sé jo. Tampoc hi ha res miraculós. El que puc avançar és que la imatge de la panxa cervesera i la idea que la cervesa engreixa són tòpics erronis. El que passa és que la planta que es posa en la cervesa per donar-li el seu toc amarg, el llúpol, és aperitiva. Així que el que engreixa no és la cervesa sinó el que prenem per acompanyar-la. Analista sensorial de cervesa. En que consisteix exacta· ment la seva feina? L’analista sensorial fa una feina molt important dins de la fàbrica de cervesa. És responsable de tastar la cervesa, de descriure cada lot amb precisió i de deixar-ne constància escrita. Tota la informació que produeix l’analista es creua amb les dades tècniques que es generen durant la composició de la recepta i la producció de la cervesa. Però al marge de tots els nombres i fórmules que remenem, el que tenim molt clar és que la cervesa ha de ser beguda per algú que s’ho passi prou bé com per voler repetir. L’interès per l’elaboració de la cervesa seguint els mè· todes tradicionals s’ha desvetllat amb força. Existeix alguna fórmula per a que els profans que volen apro· fundir en el tema puguin rebre algun tipus d’assesso· rament? Actualment, es troben cada cop més llocs en els que es venen cerveses de tot tipus i on, en general, el que les ven sap el que es porta entre les mans. En aquests mateixos llocs, es fan presentacions i es donen cursos, cursets i trobades de tota classe. I també a través del blog cervesa· encatala organitzem, per tot Catalunya, sessions i cursets d’iniciació o d’aprofundiment en el coneixement del món de la cervesa destinats a grups d’amics o a col·lectius.
Es pot parlar d’una cultura cervesera centreeuropea i una altra de mediterrània? Actualment, potser sí. No se sap massa bé ni com ni perquè però podríem avançar que, a la península ibèrica, la cervesa va ser una beguda tradicional durant molt de temps. En un moment donat, desapareix del receptari català i és totalment substituïda pel vi fins que reapareix amb la Revolució Industrial de la centúria del 1800. Aquest «forat» no es dóna al centre d’Europa.
VIUMAR2018 | ALIMENTACIÓ
Per una compra pròxima, personalitzada i satisfactòria
“A partir d’ara, sàpigues que et podem portar la compra a casa. Ens la pots encarregar per telèfon, per mail o per WhatsApp i en poques hores te la fem arribar”
Així li explicava una de les dependentes de Bonet i Fills a una clienta del barri la recent posada en marxa del nou Servei a Domicili. La resposta de la clienta els va sorprendre positivament i a la vegada els garantia que annven pel bon camí: “Molt agraïda, potser algun dia utilitzaré el servei, però de moment, mentre pugui, seguiré venint perquè m’agrada comprar a la botiga!!! Així puc veure el producte del dia, passejar pel barri i, sobretot, veure-us a vosaltres i xerrar una estona amb altres amigues que em trobo”. Això els va reafirmar en la utilitat del nou Servei a Domicili i els va fer veure, també, els avantatges de la venda a la bo-
cop més, les persones que entren a les botigues de Bonet i Fills estan més ben informades, cada cop són més les que estan preocupades per la salut i per l’alimentació, i volen tenir la confiança que allò que mengen i que donen de menjar als seus fills és segur. A Bonet i Fills poden garantir-ho. El comerç de proximitat ha patit una sèrie d’inestabilitats, degut a l’oferta de les grans superfícies i el comerç on-line, degut a la capacitat de les grans corporacions d’aportar valor a través de la comoditat de comprar des del sofà de casa i del baix preu. Però, per altra banda, hi ha hagut un comerç local, de barri, que s’ha sabut adaptar intentant superar les expectatives d’aquells que entraven per la porta, a través de l’atenció, del somriure, de l’assessorament i la personalització, i també de la innovació i la prestació de serveis de valor afegit. Per fer-ho han hagut de “parar l’orella”, preguntar i escoltar al client per
tiga: la proximitat que ofereix, el vincle que es crea entre el personal i les veïnes del barri... Perquè des de Bonet i Fills treballen per crear llocs de treball, relacions socials, fomentar l’ecologia i la personalització i contribuir a generar vida al barri. Fan un veritable esforç per tal que el comerç de proximitat es transformi en una vivència, una experiència. A Bonet i Fills tenen clar que la seva raó de ser, a més de proporcionar els productes que els vénen a buscar, és la d’aportar solucions, coneixement, assessorament, seguretat i garantia, i sobretot una molt bona atenció. Això és el que els fa diferents d’altres tipus de comerç. La selecció del millor producte, l’estreta relació amb els ramaders i el control en el procés de producció, és el que els dóna la tranquil·litat i garantia d’estar oferint productes de la màxima qualitat. Són conscients que cada
conèixer-lo, saber què vol i fer el possible per poder-li donar. Només així ens s'han pogut anar fent un lloc davant del comerç on-line que sobrevola com a amenaça. Si escoltem les veus que ens vénen del continent americà, ens diuen que el 2018 tancaran unes 12.000 botigues de l’interior dels centres comercials. El 2017 en van tancar 9.000 (el triple que el 2016). Sembla ser que la tendència s’enfoca cap a la recerca de l’autenticitat, a través de la compra com a experiència i una sensació de comunitat. A Bonet i Fills treballen i treballaran en aquesta línia. Perquè creuen en la gent i els barris, en un futur on el respecte i la sostenibilitat econòmica, social i ecològica han de ser els valors per una societat més humana.
La producció ecològica, quan tradició i ciència es complementen El consum d’aliments orgànics certificats ha augmentat de forma continuada amb el pas dels anys a la província de Tarragona Cristina Valls
L’increment del consum d’aliments orgànics certificats no es tracta d’una moda ni una tendència. Més aviat està relacionat amb prendre consciència de la relació que té l’ésser humà amb el seu entorn i el món que l’envolta. Si més no, la producció ecològica és un sistema que es fonamenta en la tradicional forma de treballar que hi ha al món de l’agricultura i la ramaderia, però també incorpora el progrés científic. En són exemples les nombroses tècniques de conservació que hi ha en l’actualitat. La unió del més antic amb el més actual ha donat fruit a una producció que genera beneficis i una gran biodiversitat, ja que no fa mal a altres espècies de flora i fauna que envoltin els cultius.
«El producte ecològic té bona imatge, s’associa a quelcom saludable i el fet de vetllar per una correcta catalogació, genera confiança pel fet de no treballar amb cap químic»
Fa molts anys que els països situats al nord d’Europa miren de conscienciar la ciutadania sobre els avantatges directes i indirectes que tenen l’agricultura i la ramaderia ecològiques. Les pràctiques del reciclatge i el consum de productes bio són alguns dels canvis que s’han anat introduïnt en el nostre sistema de consum més lentament. “Que hi hagi hagut un increment del consum de productes ecològics és un fenomen extensible a tota Catalunya i que s’ha produït progressivament. És evident que no anem al mateix ritme que altres països, però mirem de seguir avançant. El producte ecològic té bona imatge, s’associa a quelcom saludable i el fet de vetllar per una correcta catalogació, genera confiança pel fet de no treballar amb cap químic”, valora el president del Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE), Daniel Valls. Per xifrar l’esmentat increment, si posem com a exemple la superfície emprada en agricultura ecològica a Tarragona l’any 2000, es van destinar 1.494 hectàrees en detriment de les 16.907 el 2016. Una quantitat que es duplica aproximadament de forma anual.
Més producció que consum Com bé diu Daniel Valls, des del CCPAE, “En l’àmbit català i de l’Estat, comparats amb Europa, hi ha més producció que no pas consum”, ja que aquest sistema de treball va arribar més tard. “Després d’haver elaborat enquestes als consumidors, hi ha bones percepcions. Saber que el producte no tindrà nitrats ni additius i que contribueix en el benestar animal és un factor positiu. El que veiem des del Consell és que la societat ens demana més informació pel que fa a la diferència entre el procediment de l’agricultura convencional i l’ecològica”, afegeix Valls. També declara que, com a entitat, suposa una gran responsabilitat “haver d’indicar quin és l’equilibri entre la qualitat del producte i el preu”. Encara que es pensi que l’aliment ecològic té un cost alt, des de la CCPAE asseguren que a la llarga no genera tanta despesa. Si s’analitzen els nutrients de l’aliment ecològic per unitat de superfície productiva, el consumidor es faria una idea de la manca de nutrients de molts productes convencionals. “Aplicar aquesta alternativa de producció i consum en un cultiu és costós i cal seguit treballant en els mecanismes de distribució i els mercats de proximitat”, matisa Valls. La majoria de consumidors, quan prenen la decisió de comprar productes ecològics, comencen per adquirir els frescos.
Donem veu al Camp Cada mes les històries i les veus més destacades de Tarragona, Reus i el seu territori
Sent el que llegeixes VIU a fons et porta cada mes les històries que sorgeixen al Camp de Tarragona. Ciutats, història, opinió, comerç i empresa, especials... tot el que et cal saber per prendre el pols al territori. Et regalem moments per gaudir, per reflexionar, per connectar amb el teu entorn. Agafa el teu exemplar gratuït als punts de distribució o consultan’s online a www.viuafons.cat.
Més àgils, més curiosos, més arrelats.
La importància de la normativa en el producte ecològic El Consell Català de la Producció Agrària Ecològica és l’autoritat catalana que certifica els productes agroalimentaris Cristina Valls
En el camp de la producció ecològica és de vital importància avalar que l’aliment sigui 100% orgànic. El Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE) vetlla perquè així sigui, que compleixi amb la normativa i que s’identifiqui correctament amb el segell. “El creixement del consum d’un producte sostenible està subjecte a les ajudes que també puguin obtenir les indústries. Si hi ha diners per invertir a canviar la producció de caràcter convencional a ecològica, serà gràcies a una pujada dels ajuts”, completa el president del CCPAE Daniel Valls, qui a més aporta que en l’últim any i escaig “hi ha hagut un creixement que s’ha disparat en el consum d’aquest tipus de producte, el qual no ha estat pausat i és degut a les grans superfícies. Han incorporat línies d’alimentació ecològiques”. Un tret que, de fet, genera molta competitivitat amb les botigues especialitzades. “És evident que el mercat de l’agricultura ecològica comença a ser important. Amb la qual cosa, les cadenes de supermercats no es poden quedar enrere, ja que hi ha cada cop més demanda”, articula el president del CCPAE, Daniel Valls.
agricultura ecològica, 5 comercialitzadors, 23 elaboradors, 1 importador i 110 productors. La part positiva de tot plegat és l’alt índex de producció, com s’havia comentat en pàgines anteriors. “Això implica un gran abast i el repte de futur del nostre ens és que tots aquests productes hagin estat analitzats sota les mateixes pautes i condicions. Vetllem perquè no hi hagi cap frau en aquest àmbit”, indica Valls. Bons hàbits Molts consumidors acostumen a associar l’adopció de l’alimentació
ecològica dins la seva vida com a una bona pràctica que influeix en la seva salut. I és que com es deia, aquesta alternativa a la ramaderia i agricultura ajuda a preservar l’entorn, redueix l’ús de l’energia perquè es fomenta la qualitat (i no la quantitat) i es garanteix un preu just per l’agricultor. Aquesta parcel·la alimentària també se sol relacionar amb dietes més lleugeres, aliments propers i del territori i molts de temporada. Una tendència que s’ha començat a generalitzar és l’elaboració de receptes i preparats amb productes ecològics.
Les xifres ho avalen. L’any 2016 a Tarragona hi havia 776 operadors en agricultura ecològica, 49 comercialitzadors en aquest tipus d’agricultura, 223 elaboradors, 7 importadors i 649 productors. En canvi, l’any 2000, a Tarragona hi havia 133 operadors en
«És evident que el mercat de l’agricultura ecològica comença a ser important. Amb la qual cosa, les cadenes de supermercats no es poden quedar enrere»
VIUMAR2018 |PUBLICITAT
Consell de salut. El farmacèutic a prop teu
L'etiqueta dels aliments.
De què ens informa?
L’etiqueta dels aliments és l’eina que tenen els consumidors per obtenir la informació bàsica necessària sobre el que s’està comprant 1.- La composició de l'aliment •	LLISTA D’INGREDIENTS: permet conèixer de què està fet l’aliment i comparar-lo amb un altre de similar. •	CONTINGUT NET: és la quantitat d’aliment, en volum o pes, que conté el producte sense l’envàs. S’expressa en litres, centilitres o mil·lilitres en cas d’aliments líquids; en kilograms o grams en cas d’aliments sòlids. •	PES ESCORREGUT: és el pes de l’aliment sòlid quan se li extreu el líquid. •	GRAU ALCOHÒLIC: és el contingut d’alcohol expressat en volum. Obligatori indicar-lo en les begudes que contenen un grau >1,2%. •	ETIQUETATGE D’ORGANISME MODIFICAT GENÈTICAMENT (OMG): només als ali-
ments modificats genèticament. 2.- Característiques nutricionals La informació nutricional ens permet conèixer, comparar i triar els aliments en funció de les nostres necessitats. Està inclosa en les etiquetes dels aliments i s’expressa sempre per 100 grams o 100 mil·lilitres de producte. Ens indica sempre el valor energètic (quantitat d’energia que té l’aliment, expressat en quilojoules -kJ- i quilocalories -kcal-) i la quantitat de cada nutrient (greixos, greixos saturats, hidrats de carboni, proteïnes i sal. Opcionalment també pot informar de: greixos monoinsaturats i poliinsaturats, polialcohols, midó, fibra alimentària i vitamines i minerals. A més, es pot expressar per porció o unitat de consum o percentatge de la ingesta de referència = %IR (la ingesta de referència són les quantitats diàries recomanades d’energia, greixos, carbohidrats, sucre i sal).
Les declaracions, com ara Font de proteïnes, sense sucre, light, el calci és necessari per al creixement i el desenvolupament normals dels ossos en els nens, destaquen alguna propietat benèfica de l’aliment. L’Autoritat Europea de Seguretat Alimentària les avalua científicament i les seves condicions d’ús estan regulades per llei a fi que s’utilitzin amb veracitat.
3.- La informació per a al·lèrgics, celíacs i altres grups Hi ha 14 ingredients alimentaris que, per la seva capacitat al·lergògena, s’han d’indicar obligatòriament en la llista d’ingredients: llet, els ous, el blat (cereals amb gluten), crustacis, mol· luscs o el peix, cacauets, soja, fruits secs, etc. L’advertiment “Pot contenir”, es posa quan hi ha un risc de presència accidental d’algun d’aquests al·lergen. 4. Les condicions de conservació i d’ús de l’aliment •	DATA DE CADUCITAT: A partir d'aquesta data l'aliment comença a fer-se malbé i no es pot consumir. Són aliments de vida curta com la carn i el peix. •	DATA DE CONSUM PREFERENT: Fins a aquesta data el fabricant garanteix que l'aliment conserva les característiques sensorials (gust, aroma, color). Després l’aliment es pot consumir si s’ha conservat d’acord amb les instruccions. Són aliments de llarga durada com ara els congelats, pasta, arròs, oli, xocolata, ... •	INSTRUCCIONS D'ÚS: Permeten un ús apropiat de l'aliment. •	CONDICIONS DE CONSERVACIÓ: S’han de seguir per garantir que el producte arriba en bones condicions fins a la data de caducitat o de consum preferent. 5. La naturalesa i l’origen •	LA DENOMINACIÓ o EL NOM DE L’ALIMENT •	DISTRIBUÏT PER o FABRICAT PER. •	LA PROCEDÈNCIA. •	Nº DE LOT o L. Davant qualsevol dubte podeu consultar al vostre farmacèutic.
«VIU L'ECOLÒGIC»®, molt més que un economat bio i saludable A «VIU L'ECOLÒGIC» treballen seguint les indicacions i recomanacions del metges i terapeutes, posant a l'abast dels seus clients i clientes tot allò que necessiten i els recepten L'economat saludable Tot bo, tot sa, tot bio Tot el que esperes trobar al teu supermercat i tot ecològic. A més a més, t'acompanyen i assessoren en allò que necessitis per passar a un consum més saludable.
La nostra cuina Ho fem per tu i amb molt de gust
A «VIU L’ECOLÒGIC» creuen fermament que l’alimentació i l’agricultura ecològica són una qüestió de prioritats i de principis. Alimentar-se, rentar-se, maquillar-se, vestir-se o netejar amb productes ecològics és decidir cuidar-se per reduir el risc d’afectacions i malalties en el futur per viure una vida més rica i feliç amb bona salut. No creus que la salut és la millor inversió per al nostre futur i la dels nostres estimats? I que deixar un món més sa, unes relacions econòmiques i socials més justes són el millor regal que podem fer als nostres fills? De vegades, intentem bonament que canviïn grans coses que es troben lluny del nostre abast i no ens adonem que cada dia es poden fer petites accions que conformen la realitat que estem vivint.
A «VIU L’ECOLÒGIC» treballen seguint les indicacions i recomanacions dels especialistes de la salut, metges i terapeutes de la província, posant a l’abast dels seus clients i clientes tot allò que necessiten i els recepten i ajudant-los de com incorporar-ho correctament als seus hàbits i necessitats diàries. A «VIU L’ECOLÒGIC» et posen fàcil i agradable el pas a una alimentació saludable i ecològica. Comença a invertir ja en la teva salut!!! A «VIU L’ECOLÒGIC» trobaràs la confiança i proximitat que t’ajudaran a fer-ho a poc a poc, respectant les teves necessitats i possibilitats. Vols començar amb el fresc? Fruita, verdura, carn, xarcuteria, ous... Vols que t’ho facin ells? Plats i menús diaris elaborats amb productes de la botiga. Vols cuidar la teva pell? Cosmètica, maquillatge i higiene personal ecològica. Vés a conèixer-los, després tu decideixes.
Fito-Cosmètica Salut i bellesa en bones mans Complements nutricionals i plantes medicinals amb assessorament terapèutic. Les millors marques ecològiques en cosmètica i higiene.
L'espai VIU Conèixer per decidir Xerrades, demostracions de cuina i tallers per donar a conèixer diferents propostes d'alimentació, nutrició, evolució vital, educació, societat...
Món orgànic La roba que estima la teva pell Una petita selecció de roba interior amb cotó 100% orgànic.
Plats i menús diaris, per a casa o el treball, senzills i equilibrats per cada dia. Diversitat d'elaborats per al cap de setmana.
L'Espiga d'Or t'informa
Paula L. Hervas Co-propietària de l'Espiga d'Or
Com menjar sa, sense tenir temps per cuinar! Volem fer tantes coses que ens falta temps. Moltes vegades, el fet d’anar a comprar el menjar i preparar-nos els àpats és viscut com una càrrega. Acabar comprant impulsivament alguna cosa ràpida de preparar i menjant el que ens ve de gust en aquell moment és un fet cada vegada més freqüent. Però aquesta manera de funcionar fa que la nostra alimentació no sigui ni el saludable ni l’equilibrada que ens agradaria que fos. Com ho podem fer per menjar sa sense tenir temps per cuinar?
espai “El racó del plat i cullera”. Què t’oferim? Menjar saludable amb ingredients ecològics i del mon vegetal. Tenim en compte les intoleràncies i les al·lèrgies alimentàries i cuinem receptes sense gluten, sense ous, sense làctics, sense fructosa, sense sorbitol i sense sucre però amb tot el seu sabor i la gran naturalitat dels ingredients. Ens adaptem personalitzant la teva demanda. Som elaboradors, per tant som dissenyadors de la millor alimentació per tu.
5 passos que t’ajudaran: 1.- Organitza’t: planifica els teus àpats en un menú setmanal saludable decidint el que és millor per tu menjar. A l’Espiga D’Or et podem assessorar i orientar. Som experts en dietes vegetarianes i veganes. 2.- Elabora la llista de la compra a partir dels plats que has de preparar. Tria 2 dies de la setmana per comprar (dimarts i divendres).Els altres dies no compres, fas altres coses amb el teu temps. 3.- No compris allò que no vulguis menjar. Omple el teu cistell d’aliments nutritius i saludables. Compra menys producte i més aliments com les verdures i la fruita de temporada, els cereals integrals, les llavors , els fruits secs, les llegums, els ous, el tofu, el peix, les hamburgueses vegetals, el pollastre,... 4.- Cuina estalviant temps. Cou l’arròs integral per diferents dies: un dia el cuines amb llenties, l’altra amb amanida i un tercer el menges a la sopa. Encén el forn per coure verdures, al mateix temps que cous unes pomes o fas unes galetes.
5.- Si un dia no tens ganes de cuinar o has de menjar fora de casa sempre tens l’opció de venir a L’Espiga D’Or a buscar menjar per emportar o dinar al nostre
c/ Mossèn Ritort i Faust, 23 Tel. 977 226 388 • c/ Pere Martell, 19 - 1er 4a Tel. 977 219 622 • www.tausalut.com
Costa Daurada Càtering, SL Costa Daurada Càtering, SL neix al març de 2016 amb el desig de donar a Tarragona i província un servei integral de menjador escolar de qualitat Publireportatge | Pierre Grubius Fotos
Es tracta d'una empresa familiar en laque els seus clients n'acrediten la professionalitat i l'atenció personalitzada que ofeixen. La seva plantilla està composta per persones excepcionals, professionals que donen el màxim d'ells mateixos tot aportant la seva experiència en el ram de la restauració col·lectiva. Estan especialitzats en el servei a llars d’infants, escoles públiques i concertades, tant in-situ com transportat, empreses, hospitals, geriàtrics, esdeveniments (bodes, comunions, festes de aniversaris...). Sempre treballen amb productes de primera qualitat, incloent productes ecològics, i amb proveïdors de proximitat, potenciant així a les empreses de la nostra demarcació. Aposten per una dieta mediterrània amb productes 'Km0' i estan adaptats a les creences religioses i les intoleràncies alimentàries. És per això que compten entre els seus empleats amb la Gemma, Doctora en Nutrició Humana i Dietètica. Unió de dues grans referències: Costa Daurada Càtering – Fundació Pere Tarrés Aquesta unió és fruit d’una llarga col·laboració entre ambdues entitats de reconeguda i constatada solvència tècnica i econòmica en els seus respectius sectors. Són conscients que tan sols amb la cooperació entre els millors de cada sector poden prestar i garantir el millor servei. En aquest sentit, aquesta col·laboració ha generat un model de servei que es basa en els següents quatre pilars:
Pol. Ind. Perafort, c/ Del Pinar nº8-B 43152 Perafort Oficina: 977 615 930 Cuina: 877 604 004 Mòbil: 617 911 771
www.cateringcd.com
QUALITAT – EXPERTESA – PROXIMITAT – SA· TISFACCIÓ DEL CLIENT.
de l'alimentaciรณ saludable
AGENDA REUS
MÚSICA La Sound Machine en concert 10 de març a les 21 hores La Soul Machine presenta el seu nou disc anomenat ‘Una nota a la nevera’. Un treball elaborat en un moment de maduresa del grup com a banda de soul i funk amb composicions d’autor escrites en català. Amb un seguit de 10 cançons, l’agrupació posa en valor les petites coses que té la vida, les quals s’han d’aprendre a veure i aprofitar. Lloc: Teatre Bartrina de Reus. Preu: 12€, 9€ i 6€ anticipada / 15€, 12€ i 9€ a taquilla.
Concert de Schubert amb folre i manilles 18 de març a les 18 hores L’Orquestra Camerata XXI oferirà un concert familiar presentat per David Puertas, amb la música de Schubert per a instruments de corda. En aquest concert ens presenta el projecte, ‘Quartet de Schubert amb folre i manilles’, on explica qui era Schubert, les baralles que va tenir amb el seu pare, els concerts que Franz feia a casa dels seus amics i com era capaç d’escriure una cançó en poc temps per a veu , piano i una simfonia de mitja hora de durada per a una gran orquestra. Lloc: Teatre Bartrina de Reus. Preu: 6€ No Numerat
‘Immersions’, exposició d’Oriol Teixidor Fins al 21 de març La galeria d’Art Anquin’s de Reus acull l’exposició d’Oriol Teixidor, una mostra de caràcter minimalista que busca una immersió introspectiva en la condició humana per créixer espiritualment. Totes les ‘immersions’ segueixen el mateix patró: una silueta humana que es troba al centre de la composició. L’artista no dibuixa la figura, només la preserva i d’aquesta manera es manifesta la seva absència. Lloc: Galeria d’art Anquin’s de Reus. Preu: Entrada lliure.
VIUMAR2018 |AGENDA
Exposició del pintor Jordi Rollán Fins al 24 de març La Sala Constantí Art de Reus acull la mostra ’50 anys d’exposicions’ de l’artista Jordi Rollán. El prolífic pintor barceloní commemora els seus 50 anys de trajectòria amb alguns quadres inèdits de la seva col·lecció. Des dels seus inicis ha realitzat més de 200 exposicions. Lloc: Sala Constantí Art de Reus Preu: Entrada lliure.
CINEMA ‘Baarìa, La porta del vento’ (VOS) El 7 de març a les 19.30 hores L’italià Giuseppe Tornatore transporta a l’espectador als últims setanta anys de la història d’Itàlia vistos des d’un petit poble sicilià de Bagheria (conegut col·loquialment com a Baarìa). A través de la forma de vida del protagonista Peppino Torrenuova (Francesco Scianna) s’observarà un món en el qual el pas del temps sembla haver-se detingut sense afectar els usos i costums tradicionals. Lloc: Centre de Lectura de Reus Preu: 5€ (socis 2€).
‘Il capitale umano’ (VOS) El 21 de març a les 19.30 hores En el marc del cicle de clàssics del cinema italià l’ateneu reusenc torna amb una producció de Paolo Virzì protagonitzada per Valeria Bruni, Fabrizio Bentivoglio i Valeria Golino. L’argument s’emmarca a la vigília de Nadal, quan un ciclista és atropellat per un luxós toterreny, un fet que canviarà la vida de dues famílies. Lloc: Centre de Lectura de Reus Preu: 5€ (socis 2€).
Del 22 al 24 de març El Festival Europeu de Curtmetratges és un festival de cinema dedicat a les produccions de ficció amb aquestes característiques. El certamen va néixer el 1998 a Cambrils i es desenvolupa també a la ciutat de Reus. Hi ha una secció competitiva, però també d’àmbit formatiu amb tallers i altres activitats paral·leles. Més informació a www.fecfestival.com. Lloc: Reus.
FEC Festival (Festival de Curtmetratges)
TEATRE ‘Maure el dinosaure’, espectacle familiar El 10 de març a les 17 i a les 18.30 hores Els intèrprets Francesc Mas i Montserrat Pelfort, a les ordres del dramaturg i director Víctor Borràs, presenten al teatre reusenc un espectacle ple d’humor i tendresa. S’explicaran les vivències d’una nena i el seu inseparable amic, un dinosaure blau i gros de punxes blanques. Junts viuran moltes aventures. Lloc: Teatre Fortuny de Reus Preu: 5€ sense numerar.
MÓN DIGITAL Ficommerce, jornada de Comerç i Màrqueting Digital
El 5 d’abril, durant tot el dia Es tracta d’una trobada anual en la qual assisteixen ponents per parlar sobre networking amb l’objectiu de conèixer les estratègies de posicionament a través d’internet i també trobar les millors fórmules per millorar la imatge d’una empresa amb la utilització de les xarxes socials. Lloc: firaReus, a Reus. Preu: Entrada lliure.
‘Bodas de sangre’, de Federico García Lorca El 16 de març a les 21 hores La peça ‘Bodas de sangre’ parla sobre les forces majors i els impulsos incontrolables que empenyen a l’ésser humà a una tragèdia inevitable, la qual ve propiciada pels forts lligams familiars, les tradicions i els costums. A través d’un complex relat d’amor, el públic coneixerà un desenllaç encara més sanguinolent. Lloc: Teatre Fortuny de Reus Preu: 30, 20 i 10 €.
NECESSITES UN INDUSTRIAL?
O UN TURISME?
(mesures zona de càrrega, en metres: Alt x Ample x Llarg)
1,85 x 1,72 x 3,27
6-7 m 3
1,44 x 1,72 x 2,25/2,70
1,66 x 1,72 x 2,50
1,96 x 1,72 x 4,60
2,20 x 2,00 x 4,30
MÉS VEHICLES A
Reus: c/ Faió, 4. Tel 977 770 207 Lleida: Ctra. LL-11, Km 10. Tel 973 232 518
info@conrad2.com
www.conrad2.com
1,20 x 1,43 x 1,60
GASTRONOMIA Encarxofa’t a Cambrils Del 9 al 25 de març La carxofa és la protagonista del març a Cambrils. Del 9 al 25 de març els restaurants participants en la sisena edició de les jornades gastronòmiques “Encarxofa’t a Cambrils” oferiran menús especials al voltant d’una de les hortalisses més gustoses i saludables de la cuina mediterrània. Els comensals podran triar entre una àmplia oferta de propostes, tradicionals i d’avantguarda, basades en aquest producte de temporada fortament arrelat al territori. Més informació a www.cambrils.cat. Lloc: Cambrils.
Ruta de tapes Ganxet Pintxo Del 5 al 15 d’abril Es tracta d’una ruta gastronòmica elaborada a Reus que aglutina un gran nombre d’establiments de restauració participants, els quals ofereixen tapes creatives acompanyades de cervesa. Per un mòdic preu, es poden conèixer nous espais de la ciutat i per a tots els gustos. Més informació a www.ganxetpintxo.cat a partir de la presentació de la nova edició. Lloc: Reus. Preu: 2,50 € per tapa aproximadament.
FIRES Bestial, Saló de la Mascota
150è aniversari del naixement de Pompeu Fabra
El 16 de març Amb motiu del 150è aniversari del naixement de Pompeu Fabra el Centre de Lectura de Reus acollirà la conferència «Pompeu Fabra, de Reus al món», la qual anirà a càrrec de Jordi Ginebra. Aquesta és la que conclou el cicle de l’ateneu reusenc. Lloc: Centre de Lectura de Reus. Preu: Entrada gratuïta.
El 17 i el 18 de març El Saló de la Mascota de firaReus és un espai dedicat al món dels animals de companyia. S’hi podran trobar desfilades de moda canina, tallers infantils, exposicions monogràfiques de Pastor Alemany (18 de març) i una exposició internacional felina, entre altres sorpreses. Lloc: firaReus, a Reus. Preu: Entrada gratuïta.
ofertes en catifes i roba de llit
La primera fira de venda de vehicles quilòmetre zero aterra a Reus
A principis d’aquest mes, firaReus va acollir una àmplia mostra de vehicles matriculats de diverses marques
VIUMAR2018 | AGENDA
Nima Grup d’Automoció, una agrupació de set concessionaris formada per Tarraco Center, Diselauto Tarraco, Augusta Car, Tarracomòbil Audi, Tarraco Mòbil Volkswagen, Nikko Center i Full Traction, va dur cap endavant la primera ExpoFira del Km0, que es va dur a terme a firaReus els dies 1, 2, 3 i 4 de març. La mostra de més de 500 unitats va incloure una amplia gamma de vehicles matriculats de menys de dos anys. Pel que fa a les marques representades, es van poder veure Ford, Volvo, Jaguar, Land Rover, Volkswagen, Hyundai, Audi i Nissan. Segons va corroborar un dels propietaris del grup automobilístic, Joan Nicolàs, l’objectiu “d’apostar per la varietat responia
a mera funcionalitat. Volíem que tots els perfils de públic tinguessin cabuda. Fos amb una tria de petits utilitaris o un vehicle d’alta gamma, volíem satisfer totes les necessitats i interessos”. I és que entre els automòbils exposats, hi va haver berlines, familiars, furgonetes, vehicles 4x4, esportius i utilitaris. A més, molts d’ells van gaudir de més de set anys de garantia i descomptes molt profitosos. En termes generals, la mostra exposada va incloure una gran majoria de KM0, aquells cotxes nous que ja han estat matriculats i que gaudeixen dels millors descomptes. Aquest tipus de cotxe no ha estat usat i, per tant, no té quilòmetres. També es van poder trobar vehicles de gerència i de demostració.
La idea principal és tancar la primera edició amb èxit i que la fira tingui continuïtat
3.400 m2, la fira va acollir a diferents professionals de l’automoció, els quals van estar al servei dels assistents per tal d’oferir un assessorament directe. L’auge de la demanda de vehicles de KM0 i d’ocasió han fet que NIMA Grup d’Automoció hagi creat una marca especialitzada en la venda d’aquest tipus de vehicles anomenada ‘Autokolecció’. Aquest nou concepte, sorgeix de la voluntat de l’agrupació d’aquestes empreses consolidades dins el sector de l’automoció per donar un servei de qualitat.
El factor de continuïtat Tal com va aclarir Joan Nicolàs, en representació de NIMA Grup d’Automoció, “la fira va tenir un bon inici. Va arrencar un dijous d’entre setmana i l’assistència de gent va ser nombrosa. La idea principal és tancar la primera edició amb èxit i que la fira tingui continuïtat”. En els més de
AGENDA TARRAGONA ART Projecte #TarragonaCaraB Fins a l'abril El que busca Bandera Negra, el col·lectiu que ho impulsa, és reflectir la vida social dels barris, els seus costums, els seus murs, les seves gents, i la seva cultura. La fi és tenir una imatge fixa d'un moment concret de Tarragona, dels seus habitants i de la seva vida diària. Tothom pot participar en el projecte, que aquests mesos es centra en Bonavista. No fa falta tenir un nivell concret en l'art de la fotografia, ja que el més important és el relat que es troba després de cada imatge. Les imatges s’han d’enviar a r.bandera.negra@gmail.com. Lloc: Bonavista
Revolució i Guerra Civil a Tarragona Fins el mes de juny El recull fotogràfic forma part dels actes de commemoració del final de la Guerra Civil a Tarragona. Aquesta mostra proposa un recorregut visual per una ciutat revolucionària, la Tarragona dels anys 1936 - 1939. Hermenegild Vallvé Vilallonga, va néixer a Tarragona l'any 1893, ciutat en la qual va treballar i viure fins a la seva defunció l'any 1973. Quan només tenia tretze anys, va aconseguir el carnet de premsa de la Ilustración Española. Va establir les bases de l'incipient fotoperiodisme esportiu de la dècada dels anys vint, conjuntament amb altres fotògrafs catalans. Durant la seva llarga trajectòria professional, uns seixanta-set anys, va col·laborar en diversos diaris i revistes il·lustrades. Lloc: Antic Ajuntament Preu: Entrada lliure
El 18 de març a les 19h Christian, mànager d’un museu d’art contemporani, s’encarrega d’una exposició titulada The Square en què hi ha una instal·lació que fomenta els valors humans i altruistes. Quan contracta una agència de relacions públiques per difondre l’esdeveniment, la publicitat produeix malestar al públic. Lloc: Auditori de la Diputació de Tarragona Preu: 5€
El 15 de març a les 19h Visionat d’aquesta mítica pel·lícula de Federico Fellini que tracta sobre les penes d'una ingènua jove (Giulietta Masina) que és venuda a Zampanò (Anthony Quinn), un gitano brutal i sense miraments que es malguanya la vida amb el seu espectacle itinerant en el qual fa gala de la seva força bruta. Hi haurà també un debat posterior sobre el film. Lloc: Trash Club Preu: Entrada lliure
MÚSICA Lory Money
El 30 de març a les 23h El rapero estrella de YouTube arriba per presentar els seus temes, d'entre ells bombes com Ola k Ase, Valencia On Fallas i el seu últim éxit: Puigdemoney Independent. Lloc: Sala Zero Preu: 12€(10€ anticipada)
“L’únic realista de veritat és el visionari”. Federico Fellini
‘La strada’ (VOSE)
MERCATS Fira de Santa Rita El 17 de març d’11h a 18h Aquesta és la tercera edició de la Fira de Santa Rita, un mercat de segona mà amb el lema Tot allò que no ho vols, algú ho aprofita. Club Vinil de Tarragona amenitzarà la jornada amb múscia dels seus discjòqueis locals mentre que l'associació Santa Teca oferirà dinars a preus populars. Lloc: Espai de l'associació Santa Teca (Carrer Sant Llorenç, 20-22) Preu: Entrada lliure
WORKSHOPS El cos en dansa El 17 de març de 10:30 a 13:30h Un taller on, a la manera d'una performance, es relacionarà cos, dansa i paraula. S'explicarà la diferència entre les diverses formes de "veure" el cos. No és el mateix el cos per a la medicina que el cos per a la literatura. Per a la psicoanàlisi es tracta d'un cos erogen travessat per la paraula. Lloc: Col·legi Oficial de Psicòlegs/logues de Catalunya Delegació de Tarragona Preu: Entrada lliure
XERRADES Suècia: sessions d'urbanisme comparat a Tarragona
L’ 11 d’ abril a les 19:30 La demarcació de Tarragona del Col·legi d'arquitectes de Catalunya conjuntament amb L'Agrupació d'Arquitectes Urbanistes del COAC (AAUC) us conviden a una nova sessió d’Urbanisme Comparat. La conferència estarà dedicada a Suècia i es farà càrrec de l'arquitecte Adrià Carbonell. Lloc: Sala d'Actes de la Demarcació de Tarragona del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya Preu: Entrada lliure
Tratamientos para el dolor TRATAMIENTOS COMBINADOS de FISOTERAPIA + ACUPUNTURA + AURICULOTERAPIA
Acupuntura: Inserción de finas agujas en puntos acupunturales para suprimir, aliviar el dolor o corregir disfunciones orgánicas (centro de acupuntura registrado por el Col.legi de Fisioterapeutes de Catalunya y Estudis a la Societat d’Acupuntors de Catalunya).
Fisioterapia: “…El arte y la ciencia del tratamiento por medio del ejercicio terapéutico, calor, frío, luz, agua, masaje y electricidad” (definición de la Organización Mundial de la Salud - 1968), fisioterapeuta colegiado por el Col.legi de Fisioterapeutes de Catalunya.
Auriculoterapia: Estimulación de ciertos puntos situados en la región de la oreja mediante agujas de acupuntura o agujas fijas.
Para más información sobre los tratamientos que realizamos póngase en contacto con nosotros en: Telf. 977 235 613 · Rambla Nova, núm. 1, 3º3ª (Tarragona)
www.institutotao.es
• Ansiedad-Estrés • Migrañas/Cefaleas • Acúfenos/Vértigos • Dolores de espalda como cervicalgias, dorsalgias, lumbagos i ciáticas • Contracturas musculares • Dolores articulares: Codo, rodilla, hombros, caderas, etc.…
Tots el plats del nostre restaurant están el·laborats amb productes de primera qualitat i tot es manufactura en el mateix restaurant. Un excel·lent equip de professionals amb una àmplia varietat de plats. Carns selectes, entre elles l’acreditada Black Angus. Disposem de dos salons interiors i la gran terrassa exterior, per celebrar dinars i sopars d’empresa, aniversaris etc. Demaneu pressupost sense compromís. Quatre pantalles de TV a l’interior i dues a l’exterior permeten gaudir en grup de la retransmisió d’esdeveniments esportius, com la FórVIUMAR2018 |
FURGONETA MUDANÇA Volum: de 6 a 8 m
CAP DE SETMANA 120€
IVA INCLÒS i 500 KM
Volum: de 10 a 13 m
TURISME DE LLOGUER 3 DIES 100€
JORNADA LABORAL (8:30h a 17:00h) 50€
IVA INCLÒS i 100 KM
LLOGUER DE TURISMES I FURGONETES reus@davima.net
www.davima.net c/ Recasens i Mercader, 35. Pol. Ind. Agro-Reus (Davant l’estadi del Reus Deportiu) - REUS
693 929 386 - 977 317 312
Troba el teu exemplar de VIU a fons en el punt de distribució que et caigui més a prop. N’hi ha d’escampats per tot Reus i Tarragona
REUS Rambla Nova, 67 Rambla Nova, 95 Carrer August, 16 Sant Francesc, 12 Rambla Vella, 20 Av. M. Cristina, 14 Av. Catalunya, 22 D Av.Catalunya/Rovira Virgili Av. Marquès de Montoliu, 10-12 Av. Marquès de Montoliu, 3 Av. Rovira i Virgili, 17 Avda. Andorra/Joana Jugan Mossen Salvador Ritot i Faus, 21 Florenci Vives, 6 S. Antº. M. Claret, 18 - Cant. Marquès de Montoliu Escultor Verderol, 10 Rambla Nova, 127 Av. Andorra, 7 Plaça Corts Catalanes, 5 Rambla Francesc Macià, 5 Pl. de les Corts Catalanes, 3 Joan Baptista Plana, 15 Avinguda Roma, 9 Carrer Joan Ruiz i Porta / Al costat pl. Lledoners Josep Pont i Gol, 1 Governador Gonzàlez, 24 bxos Governador Gonzàlez, 25 bxos Unió, 9 Cristòfol Colom, 18 Cristòfol Colom, 24 Rambla Nova 88, costat Brasilia Rbla. Nova, 88 / Canyelles Cristòfor Colom, 1 Ramon i Cajal, 6 Carrer Lleida, 13 Méndez Núñez, 16 baixos Gasòmetre, 42 Pere Martell, 39 Pere Martell, 57 Vidal i Barraquer, 22 baixos Prat de la Riba, 3 Prat de la Riba, 8 Av. Prat de la Riba, 22 Pere Martell, 21 Mallorca, 3 Av. Prat de la Riba, 31 Ramón y Cajal, 25 Jaume I, 5 Sevilla, 3 Eivissa, 7 Reial, 23 Apodaca, 28 Reial, 8 Port Esportiu s/n Joan Fuster i Ortells, 7 Carrer Josep Carner, 1 Joan Fuster i Ortells, 15 esc. C Carrer de la Cota, s/n - Cala Romana Carretera del Tennis 12-18 - Cala romana Ciutat Residencial - Boscos, Via Augusta, 162 Calle Alt Penedés, 0 S N Escala C. St. Pere i St. Pau Bloc St. Joan Esc A. St. Pere i St. Pau Bloc St. Tomas, portal F. St. Pere i St. Pau Plaça Catalunya, Local 4. St. Pere i St. Pau Pol. Francolí, parc. 16 Carrer Smith, 55
Arpo	Raval Martí Folguera, 33-35 Forn Sistaré	Galanes,1 1 Tradicionàrius	Raval de Jesús, 48 Estanc Díaz	Llovera, 3 Guau Perruqueria Canina	Sant Joan, 19-21 Quic Sec Flok	Sant Joan, 30 La Caseta Dolça	Carnisseries Velles, 2 (Pl. Mercadal) Bolsos Actual	Del Vent, 10 Casa Teva	Raval Santa Anna, 28, local 2 Òptica Activa	Monterols, 36 ARPO	Raval Martí Folguera, 33 Cottet	Raval Martí Folguera, 3 Les Herbes Salvatges	Raval Robuster, 19 Les Carbasses	Pl.Puríssima Sang, 4-6 Somnalia	Prat de la Riba ,9 Casa Pià	Sant Joan, 11 Bateries 1001	Sant Llorenç, 13 Somnalia Raval de Santa Anna, 50 L’Estil a Mida	Misericòrdia, 31 Vilanova Finques	Misericòrdia, 34 API Reus Comprarcasa	Passeig Prim, 34 Segurhabitat	Av.La Salle, 45 Esports Armobal	Cambrils, 4 Estanc 4 Carrilet	Av. Pere el Ceremoniós, 18 Finques Martí 18-22	Av. Pere el Ceremoniós, 86 b4 Tattoo	Av. Pere el Ceremoniós, 16 Bricoservei	Batan, 17 Onagas	Batan, 15 L’Estil a Mida	Camí de Riudoms, 49 Ortopedia Sant Joan	Cami Riudoms, 51 Rycsa	Passeig Prim, 15 Hobby Pen	Passeig Prim, 35 Fitosanitaris Pep	Amargura, 30 Forn Sistaré	Amargura, 2 CN Reus Ploms	Avda. Maria Fortuny, 5 Guillén Advocats Finques Sagui	Alcalde Segimon, 29-31 Local 2 Flors Vivi	Riera Miró, 108 Viventex	Ample, 46 Forn Sistaré	Ample, 20 bis Vilanova Finques	Pl. Llibertat, 8 Forn Sistaré	Av.Prat de la Riba, 35 Orthoclinic	Travessera St. Antoni, 15 Immobiliària Vernet&Navarro	General Moragues, 113 Estètica Dra.Meritxell Camps	Antoni Gaudí, 64 bxos. Reus Deportiu	Antoni Gaudí, 66 Institut Samper	Campoamor, 8 Celler Bodega Reus	Camí de l'Aleixar, 63 Can Vicenç	Crtra Alcolea, 15 DKV Reus	Carrer Gaudí, 12 Can Vicenç	Pl. Gabriel i Ferrater, 6 Barri Fortuny Pàdel Winner Stars	Granollers, 17 Estanc les Oques	Avda. Doctor Vila-seca, 6 Bonet i Fills	Sant Magí, 45 (Riera Miró) Bonet i Fills	J. Sender, 38 Bonet i Fills	Av. Pere el Cerimoniós, 83 Bonet i Fills	Mare molas, 67 Bonet i Fills	General moragues, 93 Venta Directa de Pisos	Av. Carrilet, 39 (Cant. Pere el Cerimoniós) Remar Spais	Raval Robuster, 17 baixos
Viu r40