NÚRIA MARTÍNEZ / ALEIX MOLDES Madrid / Barcelona 07/07/2018 10:16
651x366 El president del Govern, Quim Torra, al seu escó del Parlament durant la sessió de control de dijous. / QUIQUE GARCÍA / EFE El president del Govern, Quim Torra, al seu escó del Parlament durant la sessió de control de dijous. / QUIQUE GARCÍA / EFE
El Parlament aprova una moció per reivindicar-se en el camí cap a la independència i el govern espanyol la impugna. És el guió de la legislatura passada, que torna ara com un déjà - vu tot i les proclames de diàleg que arriben d’una banda i de l’altra. El consell de ministres va anunciar ahir que presentarà un recurs contra la moció -aprovada dijous al Parlament per la CUP, JxCat i ERC- que ratifica els objectius polítics de la declaració de ruptura del 9 de novembre del 2015. La ministra portaveu, Isabel Celaá, va explicar que ja han demanat un dictamen al Consell d’Estat i que la portaran al Tribunal Constitucional “per defensar l’Estatut i la Constitució”.
Tot i que la impugnació suposa el primer xoc entre els dos executius, la Moncloa espera que el recurs no entorpeixi el “procés de distensió” i que no afecti el desenvolupament de la reunió que dilluns mantindran a la Moncloa el president de la Generalitat, Quim Torra, i el del govern espanyol, Pedro Sánchez. “La impugnació va per un camí jurídic i la política va per un altre”, va apuntar en diverses ocasions Celáa durant la roda de premsa. Per la seva banda, la portaveu de l’executiu català, Elsa Artadi, va lamentar que “pràcticament la primera decisió de qui diu que estén la mà al diàleg sigui enviar al Tribunal Constitucional un debat polític”. Una decisió, segons ella, “extremadament imprudent” tres dies abans de la reunió. “Tant JxCat com ERC vam votar a favor de la moció de la CUP perquè el que diu és que l’objectiu polític continua sent la independència”, va subratllar.
La impugnació no va agafar per sorpresa les forces independentistes, que, un dia abans, ja la donaven per feta. Els lletrats del Parlament van tornar a advertir la mesa que podia estar contravenint les sentències del TC si permetia el debat i la votació de la moció i, malgrat aconseguir el suport de la majoria absoluta dels diputats, bona part d’ells simplement la van votar perquè no semblés que es desmarcaven de la retòrica independentista. El president del Parlament, Roger Torrent, i la resta de membres de la mesa només estan directament advertits pel Constitucional per evitar la investidura de Carles Puigdemont. Per això, fonts sobiranistes consideren que no hi ha d’haver risc de querella contra ells. Ara bé, des de JxCat i ERC no són poques les veus que alerten que en un moment o altre s’haurien d’aturar les votacions simplement simbòliques que poden posar en risc els diputats.
Conscient que l’anunci pot crispar el clima entre governs, Celaá va defensar que la impugnació es fa únicament per defensar la legalitat. “Tenim força, il·lusió i fermesa sobre la reunió i esperem reciprocitat”, va expressar la portaveu espanyola, que va demanar als partits catalans que entenguin el posicionament de l’executiu estatal.
Dilluns el govern espanyol estarà interessat a obrir una via de comunicació estable amb Catalunya. Sánchez escoltarà el que li hagi de dir Torra i li parlarà d’inversions, de transferències i també de la possibilitat de retirar alguns dels recursos contra diverses lleis socials aprovades pel Parlament. Però Celaá va insistir que no hi haurà cessions pel que fa al dret a l’autodeterminació: “No existeix a la carta magna espanyola ni en cap altra dels estats democràtics homologables”. Un referèndum pactat “no té cap recorregut”, va afegir tot seguit. El president de la Generalitat, Quim Torra, ha replicat aquest matí a la Moncloa que "el dret internacional no comporta cap prohibició aplicable a les declaracions d'independència". Torra ha citat a Twitter un fragment de la sentència del Tribunal Internacional de Justícia sobre la situació de Kosovo del 2010, que va avalar la seva declaració unilateral d'independència.
Per a la portaveu, hi pot haver segones i terceres reunions -la Generalitat en demana una al setembre a Catalunya-, però el més important és, segons ella, que “la primera surti bé”. “La reunió de dilluns ha d’entrar en matèria política i s’ha de poder desgranar el que afecta la majoria de ciutadans. Sánchez escoltarà, analitzarà i actuarà”, va explicar. En aquest sentit, Celaá va defensar que el govern espanyol “sempre actuarà amb fermesa i proporcionalitat”, i va considerar que la trobada “és una oportunitat extraordinària per a la política”. És a dir, la voluntat de diàleg -diu la Moncloa-és sincera, però no es deixarà marge a la possibilitat que els independentistes se saltin la llei.
La impugnació va arribar dos dies després que, en la seva compareixença davant de la comissió de política territorial del Congrés, la ministra Meritxell Batet afirmés que el govern espanyol està estudiant “plans per reduir la conflictivitat davant del TC” i també a la justícia ordinària entre l’administració central i les autonomies.
Torra busca aliats
L’arribada al govern del PSOE es veu des de l’executiu català com una oportunitat per restablir les relacions “congelades” amb el govern de l’Estat. El referèndum pactat torna a ser la principal reivindicació del sobiranisme i el president, Quim Torra, busca des de fa setmanes aliats perquè la seva veu sigui escoltada amb més interès a Madrid. Ahir va ser el torn del coordinador federal d’Esquerra Unida, Alberto Garzón, que es va reunir amb Torra al Palau de la Generalitat. Els comuns i els seus socis estatals són les amistats més cobejades per l’independentisme per la influència que poden tenir sobre el PSOE. Ahir Garzón es va tornar a comprometre amb el dret a l’autodeterminació dels catalans, que situa com un dels canals, “no l’únic”, per resoldre el conflicte polític. IU reivindica una reforma “total” de la Constitució per construir una república federal i és en aquest procés on demana que es vehiculin les aspiracions dels independentistes.
Garzón ahir, i Pablo Iglesias i Xavier Domènech en les últimes setmanes. Torra confia que el diàleg que ja ha començat amb l’esquerra espanyola s’estengui també dilluns amb el PSOE.
Guinó no va votar la declaració del 9-N
La part de la moció de la CUP que ratificava els “objectius polítics” de la declaració de ruptura del 9 de novembre del 2015 no va ser votada per tots els diputats independentistes. L’exvicepresident del Parlament i diputat de JxCat Lluís Guinó no va participar en la votació de dijous al Parlament, segons confirmen fonts oficials del grup parlamentari a l’ARA. Ho atribueixen a un “error” perquè, en canvi, sí que va votar els punts de la moció que feien referència a la recuperació de les lleis socials suspeses pel Tribunal Constitucional. Tanmateix, altres fonts del grup recorden que Guinó és l’únic exmembre independentista de la mesa que continua de diputat al Parlament tot i estar investigat per desobediència al Tribunal Suprem. A més, la legislatura passada Guinó sí que va ser advertit personalment pel TC que s’havia d’abstenir de tramitar qualsevol iniciativa que contradís la sentència contra la declaració de ruptura com a membre de la mesa.
La Diada ja irromp a la xarxa: l'actualitat en 7 tuits