LA HISTÒRIA A LES TEVES MANS, LA MIRADA TÀCTIL A MONS OBSERVANS La funció social del museu exigeix pensar noves formules per fidelitzar el públic que té i atreure i captar nous visitants i usuaris. En aquest context, uns dels grans reptes del segle XXI és entendre les institucions museístiques com a espais d’integració social que han de contribuir a les polítiques de promoció de l’educació i l’aprenentatge, eliminant barreres socials i econòmiques. Els museus a l’aire lliure no estan exempts d’aquests rols i han de ser especialment sensibles a l’hora d’abordar aquest tipus d’accés per tal d’evitar que determinats col·lectius se sentin exclosos. La Mirada Tàctil parteix de la necessitat de fer intel·ligible el patrimoni a tota la ciutadania, el tacte esdevé la font més universal de coneixement, allò que es pot tocar s’entén molt millor i resulta més atractiu per allò que comporta d’experiència personal directa i emotiva. En aquest context, el jaciment de Mons Observans a Can Tacó és paradigmàtic on podem tocar una maqueta interpretativa i el seu itinerari tàctil per abordar allò que podríem anomenar la història tàctil d’un assentament romà.
Aquesta és una petita acció per fer del patrimoni un espai d’integració, sensible a les diversitats i compensar les desigualtats comunicatives.Lluís Rius FontTècnic de Patrimoni Cultural Montse TenasDirectora del museu de Montmeló
és un projecte artístic realitzat per l’artista Júlia Montilla, en què han
participat persones ateses a les unitats de salut mental del Centre Assistencial Sant
Joan de Déu Terres de Lleida, i s’ha desenvolupat amb la col·laboració
del Centre d’Art la Panera i amb el suport d’Obra Social la Caixa en la
convocatòria «Art for change».
projecte consistia a participar activament en la desfilada de la Festa de
l’Aigua que es va dur a terme el dia 28 de febrer de 2016 a la localitat
d’Almacelles, població situada al costat del Centre Assistencial Sant Joan de
Déu. L’objectiu principal era fomentar la participació de les persones amb
trastorns mentals en la construcció activa de la ciutat mitjançant activitats artístiques
properes, que generessin espais de convivència plurals, és a dir, que
incorporessin les diversitats funcionals, transgeneracionals, transculturals o
treball i la metodologia van constar de sessions de debat amb les persones
hospitalitzades i amb treballadors del centre sanitari i del centre d’art.
Després de dur a terme diverses sessions per valorar el tema de la carrossa, es
va decidir treballar la idea d’El jardí de les delícies, agafant
prestat el títol del tríptic del Bosco sobre el destí de la humanitat, per fer una
defensa de l’alimentació sana i de proximitat. Aquesta temàtica posava en comú
els trets més rellevants del territori, i estava vinculada amb algunes de les
activitats que els participants feien al centre assistencial. A partir de l’hort
i dels productes sostenibles i ecològics, es van dibuixar i dissenyar les
disfresses de flors, plantes, fruites, llegums i animals, que més tard
confeccionarien. Aquesta carrossa era conduïda per un cavall fet amb fusta reutilitzada,
fabricat per les persones ateses que treballen en l’àmbit prelaboral, i tot
això va anar acompanyat d’uns temes musicals amb lletres adaptades que va
compondre el grup de música del projecte. Aquesta
experiència ens ha permès treballar des de la inclusió i realitzar un projecte
comunitari, en el qual s’han implicat diversos agents que han partit de l’art
per construir una societat més integradora. Ha estat una experiència
enriquidora, que un dels usuaris participants descriu de la següent manera:
em va sorprendre i, alhora, dubtava que el resultat pogués ser l’esperat.
Quan vaig veure el resultat em va sorprendre l’obra d’art que vam fer, igual que
les disfresses. Amb tot això vull dir que ara em veig capaç de tornar a fer una
obra com aquesta. Participar en aquesta obra m’ha fet sentir bé, m’alegra
haver-hi pogut participar. En finalitzar em vaig sentir orgullós d’allò que
havíem fet.
El jardí de les delícies va aconseguir
guanyar el primer premi del concurs de la desfilada de carrosses d’Almacelles, la
qual cosa sorprengué i generà noves mirades cap a col·lectius que viuen
estigmatitzats. Durant el procés vam aconseguir una implicació activa tant de
les persones ateses com dels sanitaris del centre; es va crear un grup en el
qual tothom participava i sumava fent allò que el motivava. Els eixos que vam
fer funcionar en aquest projecte foren: la implicació, la participació per part
de tothom, la presa de decisions, i la creació i construcció de la carrossa. Per
tant, es van assolir els objectius principals del projecte, que eren la
inclusió i la realització personal i grupal, la qual cosa comporta una
experiència artística comunitària i participativa. Publicat per
El dijous 1 de desembre de 2016 va tenir lloc al Gran Teatre
del Liceu la Jornada Apropa Cultura 2016
sota el títol: “Com treballar i comunicar
l’accessibilitat? Jornada d’accessibilitat comunicativa, estratègies i disseny universal”. La jornada va ser un espai de coneixement, de reflexió i
d’aproximació a casos pràctics. Hi
van assistir més de 100 professionals d’equipaments culturals i ajuntaments, així com múltiples representants d’entitats socials. Apropa Cultura presenta la publicació online amb totes les
intervencions de la jornada i documentació relacionada:
del Disseny Universal: connecta amb el 100% del teu públic real i potencial.
comuniquem l’accessibilitat?
Per Mònica Surís Experta en accessibilitat comunicativa i fundadora de ComAccess
de la direcció d’un museu s’impregna d’accessibilitat totes les accions i
la figura del responsable d’accessibilitat en un equipament cultural:
interlocutor amb el públic de necessitats especials i aliat per fer avançar l’organització. Per Irene Calvis
Servei de Relacions Públiques i Responsable del Projecte Social del Gran Teatre
coses que poden ajudar a fer més accessible un equipament
Catalana d’accessibilitat Any 2014
elaborar PDF accessibles des d’Adobe InDesign
Criteris per eliminar les barreres de la comunicació i facilitar l’accés als
Institut Municipal de Persones amb Discapacitat i Institut de Cultura de
dels participants a la jornada. La publicació és oberta i disponible per a tothom a: https://issuu.com/apropacultura/docs/jornades_apropa_2016_versi___issu_9676bb8dc040d0
El grup va ser creat el maig de 2013, i actua de manera horitzontal, sense fronteres departamentals ni orgàniques, sempre a partir d’un acord entre els professionals sobre el tema d’interès, els objectius i la manera de treballar. Per això, els temes de les reunions es consensuen a partir de les aportacions de cadascú. Les actes de les reunions i les memòries anuals deixen constància del treball fet. Formem part del grup de treball de museus i accessibilitat professionals de:
Institut Municipal de Persones amb Discapacitat (IMPD). Museu de Ciències Naturals de Barcelona. Museu del Ferrocarril de Catalunya. Vilanova i la Geltrú. Museu Marítim de Barcelona.
Contacteu amb: accessibilitatmuseus@gmail.com Publicat per