"La Declaració d'emergència climàtica -informa el Govern- sorgeix de la necessitat d'establir polítiques reals i eficaces capaços de minimitzar el canvi climàtic basant-se l'Acord de París de la Convenció de les Nacions Unides, el qual estableix, entre altres objectius, limitar l'augment de la temperatura de la planeta en 1,5 ºC i haver descarbonitzat l'economia a mitjan el segle XXI ". Cal tenir en compte -continua l'Executiu regional- que les Illes Balears, per la seva condició de territori insular, són més vulnerables als efectes de l'canvi climàtic, com l'increment de la temperatura mitjana, la disminució de la precipitació o l'augment de esdeveniments extrems, com són les onades de calor o les pluges intenses. "Aquests factors comporten un risc per als sectors de l'aigua, el territori, el turisme i la salut, i també per al medi natural, l'energia i el sector primari".
Per tant -apunten des del Govern-, cal aconseguir una reducció ràpida i significativa de les emissions de gasos d'efecte hivernacle. Per aconseguir-ho, ha d'haver una coordinació efectiva entre totes les administracions, a més de la implicació de la ciutadania i de el teixit empresarial. En aquest sentit, més de l'80% de les emissions de gasos d'efecte hivernacle a les Illes Balears -recorda el Govern- es concentra en dos grans sectors: la mobilitat i la producció d'electricitat. Per això, el Govern ha anunciat avui que té previst posar en marxa "una agenda de canvis normatius i polítiques públiques que permetin avançar cap a una transició energètica real i justa".
Segons resa el comunicat que ha difós avui el Consell, "aquesta acció de govern [la declaració d'emergència climàtica] pretén involucrar el conjunt de l'Administració autonòmica, per això, totes les conselleries han fet les seves aportacions i suggeriments, amb l'objectiu d'avançar en la lluita contra el canvi climàtic ".
L'Executiu regional ja va aprovar al febrer una Llei de Canvi Climàtic i Transició Energètica que va ser acollida amb molt bones crítiques fins i tot de el moviment ecologista. Amb la declaració d'emergència climàtica, el Govern vol ara impulsar la transformació d'aquest marc legal "en accions específiques". Així doncs, i per implicar tots els àmbits de treball i fer transversal aquesta acció pel clima, el Govern ha anunciat avui que constituirà la Comissió Interdepartamental de Canvi Climàtic. A més, es compromet a actuar en diferents matèries, "així com a posar en marxa una agenda de canvis normatius i de polítiques públiques per promoure una transició energètica efectiva i socialment justa".
Més concretament, mitjançant aquesta declaració d'emergència climàtica, el Govern es compromet a actuar en els següents sectors
1. Canvi climàtic: aprovar el Decret de petjada de carboni; establir plans d'adaptació als efectes de l'canvi climàtic segons sectors i illes; valorar clàusules específiques en els contractes públics encaminades a mitigar el canvi climàtic.
2. Energia: desenvolupar de manera ràpida la Llei 10/2019, de 22 de febrer, de canvi climàtic i transició energètica, i aprovar el Pla de Transició Energètica, que ha d'establir un calendari de penetració de les energies renovables, de l'estalvi energètic i de el tancament dels grups de les centrals tèrmiques.
4. Transport marítim i aeri: promoure l'ús d'embarcacions menys contaminants; racionalitzar les freqüències; facilitar infraestructures i combustibles alternatius, i assegurar una gestió sostenible dels ports.
5. Habitatge: millorar l'eficiència energètica de parc residencial i avançar en les normatives que permetin construir habitatges més eficients.
6. Arquitectura i rehabilitació urbana: construir edificis sostenibles; millorar l'accessibilitat dels espais públics; impulsar les àrees de rehabilitació i regeneració urbanes, i promoure accions i polítiques per optimitzar els recursos existents.
7. Residus: desenvolupar i implementar la Llei 8/2019, de 19 de febrer, de residus i sòls contaminants.
8. Agricultura, Pesca i Alimentació: impulsar una política agrícola de proximitat i resilient, i, al seu torn, desenvolupar hàbits alimentaris més sans; promoure la transició cap a sistemes de producció agrícola agroecològics més diversificats i eficients; preservar la qualitat dels ecosistemes marins, i adaptar l'activitat social i econòmica de la pesca.
9. Turisme: desenvolupar una estratègia de turisme sostenible i adaptar les infraestructures turístiques a l'canvi climàtic.
10. Indústria: fomentar estratègies d'economia circular i disseny ecològic; crear mercats de matèries secundàries, i adaptar la indústria a l'efecte d'el canvi climàtic.
11. Treball: establir plans de transició justa perquè els treballadors dels sectors més afectats pel canvi climàtic puguin accedir a alternatives laborals, i incorporar la perspectiva ambiental de manera transversal a tota l'oferta formativa de el Servei d'Ocupacio de les Illes Balears.
12. Medi ambient i territori: analitzar l'impacte de l'canvi climàtic i elaborar plans d'adaptació pel que fa als recursos hídrics ambientals i paisatgístics; protegir els ecosistemes marins, amb especial atenció a la posidònia.
13. Educació, universitat i recerca: proporcionar formació per mitigar el canvi climàtic i adaptar-s'hi, destinada a tots els nivells educatius i als el professorat; fomentar estudis de formació professional vinculats a l'eficiència energètica, l'energia solar i les energies renovables; potenciar els estudis que faciliten un coneixement sistèmic sobre la crisi climàtica, i promoure la conscienciació i la investigació sobre el canvi climàtic.
14. Acció exterior i cooperació: promoure la cooperació internacional en matèria climàtica; participar en els fòrums que abordin la crisi climàtica, i establir mesures davant les migracions climàtiques que es derivin d'aquestes crisis.
15. Serveis socials: analitzar l'impacte de l'canvi climàtic i adoptar mesures per mitigar les conseqüències en la població en risc de vulnerabilitat.
16. Emergències: preparar els plans especials de protecció civil davant l'augment de fenòmens climàtics adversos; utilitzar el Centre d'Emergències SEIB112 (Servei d'Emergències dels Illes Balears) per fer el seguiment dels sensors i de les estacions, amb l'objecte de poder actuar segons els resultats.
17. Consum: impulsar el consum de productes de proximitat per reduir la petjada ambiental i de carboni de la societat.
18. Salut: establir programes de vigilància i seguiment dels efectes de l'canvi climàtic.
19. Coordinació: incloure totes aquestes accions en el marc dels objectius de desenvolupament sostenible (ODS) fixats a l'Agenda 2030.
Presideix la comunitat autònoma balear la socialista Francina Armengol, que va ser investida el 27 de juny amb els vots a favor de el Partit Socialista de les Illes Balears (19), Podem (6), els ecosoberanistas de MÉS per Mallorca (4) i MÉS per Menorca (2) i els ecoprogresistas Gent per Formentera (1). En total, 32 diputats. Es va abstenir Proposta per les Illes Balears (3). Van votar en contra el Partit Popular (16), Ciutadans (5) i Vox (3). [Parlament balear].
Noticia publicada a Energías Renovables