Estratègies de futur per a l'agroalimentació catalana - Reguant 2018a - Scipedia
F. Reguant, Estratègies de futur per a l'agroalimentació catalana, 3r Congrés d'Economia i Empresa de Catalunya - Full papers (2018). 144 URL https://www.scipedia.com/public/Reguant_2018a
El sector agroalimentari és el 3er exportador de Catalunya. Exporta el 14,4 % (IDESCAT 2015) del valor total d’exportacions catalanes al exterior. Al llarg dels darrers vint anys el comerç exterior ha viscut un desenvolupament extraordinari. Avui (2017) la taxa de cobertura del comerç exterior és del 99,66 % (34 pp. més que 2007).
1.2 -El VAB1 de l’agroalimentació catalana
1. Rol essencial i emergent com a vector de salut humana
2. Sector anticíclic que ha jugat un paper decisiu per sostenir l’economia durant la crisi econòmica. Al següent apartat es fa un esment més detallat sobre aquest fet.
3. Alta capacitat per induir noves dinàmiques econòmiques més enllà del propi sector
4. El rol mitigador de la crisi econòmica s’ha vist reforçat pel fet de tractar-se d’un sector més intensiu en recursos humans, fet que d’alguna manera el va convertir durant la crisi en refugi d’ocupació.
5. Davant els impactes de la globalització el sector agroalimentari ofereix major resistència a la deslocalització
6. Es el principal gestor d’actius biològics i, en aquest sentit, a més d’aliments, és el principal proveïdor de productes renovables al si de l’anomenada bioeconomia (biomassa, fusta, agrocarburants, etc.).
7. Es el principal gestor del territori i del paisatge, fet que l’implica de manera decisiva en les actuacions de planificació territorial.
8. Davant dels reptes mediambientals i del canvi climàtic el sector agroalimentari disposa d’enormes potencials pel proveïment de bens públics de caire mediambiental i esdevé una eina essencial per a la mitigació del canvi climàtic.
1) Evolució de la producció industrial
2) Evolució de l’ocupació
Catalunya és una de les regions més muntanyoses d'Europa. El seu territori ha estat torturat per una història geològica generosa que configura un mosaic extraordinàriament variat de microclimes molt diferents, amb un ampli ventall termomètric i amb uns recursos hídrics irregulars i en moltes zones escassos. Si cerquéssim una paraula per definir la realitat agro-natural de Catalunya hauríem d’escollir la paraula diversitat. Traduint-ho en termes de potencials agrícoles la paraula seria dificultat. Tanmateix, de la mateixa manera que el conjunt de característiques (climatologia, hidrografia, edafologia, orografia) tan diferents i canviants de la seva geografia física condicionen la producció agrària, també és cert que des d’altres punts de vista (espais naturals, biodiversitat, paisatge, qualitat alimentària, gastronomia, turisme, etc) aquesta diversitat pot esdevenir un actiu d’interès.
8 comarques tenen de mitjana menys de 400 mm de pluviometria anual.
12 comarques tenen de mitjana menys de 500 mm de pluviometria anual.
Com a resultat d’aquestes dades el grau d’autoproveïment agrícola s’estima de manera en un 40 %2
1) Regadiu
2) Integració ramadera vinculada a la industria alimentària
3) Apertura al mercat global
5) Qualitat
1) Regadiu.-
5) Qualitat.-
Un món en mans dels oligopolis. Segons dades presentades a la Oxfort Farming Conference, Porter C. (2012) cinc grans companyies controlen entre el 75 i el 90 % del comerç de gra, tres companyies controlen el 50 % del mercat de llavors, set companyies controlen el 100 % del mercat de fertilitzants, etc.
2) Integració.-
3.- Apertura al mercat global.-
4.- Tecnologia.-
Comoditat.- Al segle XXI cuinar esdevé una tasca que com a tendència es vol evitar. La transformació en quarta i quinta gamma dels productes alimentaris per situar l’aliment al punt de consum immediat és una de les línies de producció industrial en expansió.
1) Amenaces sobre el clúster carni-ramader.-
2) Tensió creixent sobre el recurs bàsic que és el sòl agrari.-
3) Nova orientació de la PAC amb menys recursos i més protagonisme dels Estats
4) Pla de contingència contra el canvi climàtic
5) Atenció a les oportunitats del nou escenari
Des de la vessat positiva l’acció de millora en aspectes mediambientals, les actuacions d’adaptació i/o mitigació del canvi climàtic, la bioeconomía, l’economia circular... estan creant i crearan noves oportunitats econòmiques. De fet la sostenibilitat està esdevenint una inversió de futur, cal estar-hi atent per aprofitar-ho.
6) Redefinició de la professió agrícola
7) Apropament cultural rural-urbà Pacte camp ciutat.-
8) Una Administració Publica integrada i eficient
LÓPEZ-BUSTINS, J.A., PLA, E., NADAL M., HERRALDE, F. AND SAVÉ, R. (2014). Global change and viticulture in the Mediterranean region: a case of study in north-eastern Spain. Spanish Journal of Agricultural Research 12(1) - articulo 4804-598-13,
1 S’escull el VAB atès que és un valor sectorialitzat i molt proper al PIB, amb el qual simplement el separen els impostos nets sobre els productes, dada aquesta última que no es publica sectorialitzada
2 Es tracta d’una aproximació al no disposar de dades estadístiques de qualitat i amb els desglosos oportuns sobre el comerç entre Catalunya i Espanya.
Agroalimentació • Desenvolupament • Intensificació sostenible • Bioeconomía • Recursos renovables • Eix 3