Arrenca el procés de participació ciutadana del Pla Local d’Habitatge
El procés de participació ciutadana per a l’elaboració del Pla local d’habitatge de Rubí s’ha posat en marxa amb l’activació de la plataforma Rubí Participa. Fins al 12 d’octubre, els rubinencs i rubinenques podran consultar en aquesta web la diagnosi sobre la situació de l’habitatge al municipi i fer les seves propostes de millora a través d’un senzill qüestionari.
A més, després de l’estiu, se celebraran sis jornades al carrer en què la ciutadania podrà informar-se sobre el pla i formular-hi les seves propostes en unes parades que s’instal·laran en diferents punts de la ciutat.
A banda d’aquestes jornades, s’han previst tres tallers participatius presencials: una sessió amb tècnics municipals que servirà per recollir una mirada transversal sobre les necessitats i estratègies prioritàries en matèria d’habitatge (2 d’octubre); un debat obert a la ciutadania on s’exposarà la diagnosi i es posaran en comú objectius i estratègies (8 d’octubre); i una sessió amb actors socials i professionals que comptarà amb la participació dels agents que formen part de la Mesa pel dret a l’habitatge, d’entitats gestores i APIs, entre d’altres (20 d’octubre).
Les persones interessades a assistir al debat del 8 d’octubre ja s’hi poden inscriure a través d’un formulari que trobaran tant a la plataforma Rubí Participa com al web municipal.
El Pla local d’habitatge és un document estratègic que ha de fixar les propostes i compromisos municipals en aquest àmbit per als propers sis anys. L’objectiu principal d’aquest pla és poder garantir a tota la ciutadania l’accés a un habitatge digne i just, a través de polítiques actives en matèria d’habitatge social. “El nostre compromís era iniciar com més aviat millor el pla i treballar-lo alhora que es redacta el nou POUM. És molt important que el nou planejament sigui coherent amb les necessitats que identifiqui el Pla local d’habitatge”, ha manifestat l’alcaldessa, Ana M. Martínez.
El govern local entén que la implicació de la ciutadania en aquest procés és necessària per conèixer la realitat des de diferents punts de vista, atès que el tema de l’habitatge és molt complex i hi ha molts col·lectius involucrats; per saber les necessitats que existeixen; i per recollir idees i propostes que puguin donar-hi resposta.
L’alcaldessa i la regidora d’Habitatge, durant la presentació del procés participatiu. / Ajuntament de Rubí – Localpres
Rubí compta amb uns 1.500 pisos buits, un 80% dels quals pertanyen a grans tenidors com bancs
L’equip redactor del Pla Local de l’Habitatge ha tancat ja la diagnosi sobre l’estat de l’habitatge a Rubí. El document, disponible en una versió resumida al web municipal i a la plataforma Rubí Participa, s’ha fet a partir de l’anàlisi de les dades demogràfiques de diferents fonts i de les projeccions de població que fa l’IDESCAT. L’anàlisi se centra en 6 aspectes: evolució i característiques de la població, mercat de l’habitatge, col·lectius amb especial necessitat d’habitatge, evolució i estat del parc residencial, previsions demogràfiques i de necessitat d’habitatge, i objectiu de solidaritat urbana. La diagnosi també inclou un quadre resum de les necessitats d’habitatge per als pròxims anys, per tipologies de població i possibles àmbits d’actuació que s’hauran d’afrontar durant l’elaboració del Pla d’acció.
Entre les dades més rellevants hi ha l’estimació que Rubí necessitarà 4.779 habitatges per assolir el 15% de vivendes destinades a polítiques socials en un període de vint anys. Aquesta xifra inclouria habitatges nous de propietat municipal, allotjaments dotacionals, habitatges provinents de la Borsa de Mediació i pisos cedits per grans tenidors, entre d’altres. La principal estratègia per assolir aquesta xifra és la mobilització del parc existent. La diagnosi ofereix una aproximació a la quantitat de pisos buits a Rubí, uns 1.500, dels quals un 80% serien propietat de grans tenidors.
La diagnosi també identifica els col·lectius amb necessitats especials d’habitatges i les casuístiques pròpies de la ciutat: la tendència a la sobreocupació dels habitatges, els alts índexs de població jove en situació de vulnerabilitat que té molt difícil accedir a un habitatge, la tendència creixent dels preus de lloguer, la manca d’habitatges per fer front a les situacions d’emergència social, i la cronificació de la vulnerabilitat. / DdR