PLE: Maria Millan Pla
Reflexió final del Portafolis digital
Posted in General by Maria |
REFLEXIÓ FINAL: DESPRÉS DEL MÀSTER
Amb el màster, la meva formació ha florit. Les classes teòriques impartides per la professora Rosa Sayós m’han servit per acabar d’aprofundir sobre el tema de l’autonomia de l’alumne, tema que ja havia tractat al postgrau.
A les pràctiques he pogut observar una metodologia diferent a la que havia observat durant el postgrau, l’aprenentatge reflexiu i col·laboratiu. Aquest mètode, proper a l’anomenada “flipped classroom” o classe capgirada,
on l’alumne es fa responsable del seu propi aprenentatge, m’ha servit per veure posats a la pràctica conceptes treballats al Postgrau de manera teòrica, com per exemple la coavaluació. Durant les meves pràctiques del màster he pogut observar com els alumenes treballaven conjuntament per avaluar-se els uns als altres i, així, també aprendre dels propis errors i dels dels companys. També he pogut observar la importància per part de l’alumne de reflexionar sobre el propi procés.
També trobo molt enriquidor el fet d’haver pogut fer pràctiques amb un grup d’alumnes del país, ja que és una experiència força diferent de la què vaig experimentar al Postgrau, ja que eren alumnes nouvinguts.
No considero la meva formació com a docent finalitzada, ja que crec que aquest és un procés que no s’acaba mai. Tot i així, és evident que durant aquests dos anys he après moltes coses que no sabia i que em poden ajudar a convertir-me en una bona professora.
Reflexió medial del portafolis digital
REFLEXIÓ MEDIAL: DESPRÉS DEL POSTGRAU
El Postgrau va resultar una experiència força positiva, tan pel que fa les classes com les pràctiques. A la imatge hi veiem un pomer ja crescut però que encara no ha fet flors ni fruits.
Vam començar parlant del web 2.0, un procés que ens va acompanyar al llarg de tot el curs. També vam tractar temes com la interculturalitat i la multiculturalitat, l’ensenyament de la cultura i civilització catalanes, la dinamització dins i fora de l’aula, la motivació, les intel·ligències múltiples, la diversitat dels aprenents, la negociació de continguts… Així, a més a més de conèixer alguns mètodes recursos , tan virtuals com físics, per ensenyar la llengua, durant el Postgrau ens vam centrar molt en la importància dels alumnes i les seves necessitats tot creant vincles afectius: Qualsevol nit pot sortir el sol i en el fet que la figura del docent és un acompanyant que els ha d’ajudar a fer-se responsables del seu procés d’aprenentatge i a guanyar confiança en si mateixos i perdin les seves pors, tal com fa en “Bertie” a The King’s Speech: I have a voice.
Durant les pràctiques em vaig trobar per primera vegada davant d’un grup d’alumnes que aprenien català i vaig aprendre, a la pràctica, a desenvolupar una unitat didàctica farcint-la amb activitats d’índole diversa. També vaig experimentar com, a més a més, d’adaptar-nos a les necessitats dels alumnes, els docents també ens hem d’adaptar a l’entorn físic i treure el màxim partit dels recursos al nostre abast.
Reflexió inicial del Portafolis digital
Després de fer el Postgrau de l’Ensenyament del català per a l’acolliment lingüístic he continuat la meva formació amb el Màster de l’Ensenyament del català com a primera i segona llengua. En aquesta entrada i les següents, hi trobareu les meves reflexions de tot el procés des d’abans de començar el postgrau fins ara, que pràcticament he acabat el màster.
REFLEXIÓ INICIAL: ABANS DEL POSTGRAU
La imatge mostra un tros de terra a punt per plantar-hi un arbre. Així era jo abans de començar el Postgrau.
Vaig cursar Filologia Catalana i Anglesa a la universitat Autònoma de Barcelona perquè les dues carreres em semblaven molt interessants però sense saber massa bé cap a on tiraria després, tot i que, abans de començar aquestes carreres m’havia plantejat d’estudiar magisteri.
Durant la carrera vaig començar a fer classes particulars d’anglès i vaig veure que l’ensenyament m’atreia. Tenia molt clar, però, que no volia ser professora d’institut.
Quan feia primer, vam tenir un seguit de xerrades on diverses persones ens explicaven la seva experiència després d’acabar Filologia Catalana. La que més va captar la meva atenció va ser una persona que treballava com a docent al Consorci per a la Normalització Lingüística (institució inexistent a la Val d’Aran, on m’he criat). La seva experiència em va fascinar i vaig pensar que podia ser una feina molt interessant. Més tard, vaig fer pràctiques de correcció que em van acabar de convèncer sobre la via que havia de tirar: la de l’ensenyament, ja que vaig poder observar que el món de la correcció no m’atreia prou.
Probablement pel fet que el català és la meva L1, en cap moment em vaig arribar a plantejar la possibilitat de formar-me en l’ensenyament de l’anglès.
És per tot això, que vaig decidir cursar el Postgrau de l’ensenyament del català per a l’acolliment lingüístic
Etiquetes: anglès, arbre, català, CPNL, ensenyament, Màster per a l'ensenyament del català com a primera i segona llengua, PECAL, postgrau, reflexió, terra
Aquí us deixo el meu diari de pràctiques: Pràctiques 1 Pràctiques 2 Pràctiques 3
Etiquetes: expectatives, Intervenció, motivació, Observació, PECAL, Pràctiques
Per a l’avaluació de l’última assignatura del PECAL, la Maite i jo hem modificat l’activiat 8 del tema 1 del Veus 2 “Axi, com quedem?” (pàgines 16-17), de manera que els alumnes hagin d’utilitzar l’eina de Google Maps per donar indicacions. A continuació us deixo la fitxa amb tota l’explicació.
Etiquetes: activitat en paper, Avaluació, donar indicacions, Enric Serra, Google Maps, internet, M55, PECAL, postgrau, TIC, Veus2, web 2.0
Aquí us deixo l’argumentació didàctica pels mòduls 52, 53, 54:
Etiquetes: Argumentació didàctica, imperfet d'indicatiu, M52, M53, M54, Montserra Pérez, Montserrat Vilà, Oriol Guasch, records d'infantesa
A l’assignatura de Programació i avaluació del CLE amb la Carme Bové vam aprendre que, en la classe de llengües, l’estil de la classe magistral on tot el pes de l’aprenentatge requeia en el professor ha quedat obsolet. Cal innovar, i entre d’altres coses, és important posar el focus en els mateixos alumnes. Per fer-ho les TIC ens poden ajudar, sempre i quan siguin una eina, i no siguin la finalitat, tal com passa en el video que vam veure on una mestra ensenyava les taules de multiplicar als seus alumnes. Per posar el focus en els mateixos alumnes, el professor ha de tenir el rol de guia i d’acompanyant, de manera que, a més a més d’haver-hi cooperació entre diferents professors, cal que hi hagi cooperació entre el professor i els alumnes i també entre els mateixos alumnes. Per a que hi hagi aquesta cooperació és important que els alumnes se sentin motivats per aprendre la llengua. En aquest sentit, és molt important que les tasques que es duen a terme a classe s’apropin el màxim possible a la realitat dels alumnes. Un altre element motivador és l’autoavaluació o la coavaluació, sempre tenint en compte que l’avaluació ha de servir perquè els alumnes reconeguin els seus punts forts i els seus punts febles, i no solament per aconseguir un certificat. Per tal que els alumnes cooperin entre ells, també és molt important crear vincles afectius, per exemple, a través de la música (la Carme Bové sempre acompanya les seves classes amb música, com per exemple “Qualsevol nit pot sortir el sol” de Jaume Sisa) i el menjar (en una de les classes, la Carme ens va portar un pastís boníssim!). Finalment, comentar que, en les classes de llengües és importantíssim que els alumnes parlin i que el professor els animi a fer-ho, ja que, recordem, les llengües primer van ser només orals, i després algunes van desenvolupar el codi escrit.
Per acabar, voldria compartir-vos una cita de Mario Benedetti que resumeix força bé tot el que vam parlar a classe:
Etiquetes: aprenentatge a través de les noves tecnologies, Carme Bové, Cohesionar, Innovar, internet, M51, Motivar, PECAL, postgrau, TIC, web 2.0, xarxes socials
El aprenents no alfabetitzats: Els viatges
Pel mòdul 33 havíem, amb l’Eva Bayarri i l’Emma Guasch de crear la programació d’un tema per a aprenents no alfabetitzats. He triat el tema dels viatges. A continuació us deixo la Fitxa de l’alumne i la Fitxa del professor.
Etiquetes: aprenents no alfabetitzats, Emma Guasch, Eva Bayarri, M 33, PECAL, postgrau, viatges
Dues estratègies de motivació II
(Continua de l’entrada anterior)
La segona estratègia de motivació és la Innovació. Crec que és una bona estratègia, entre altres coses perquè l’he provada amb les meves classes d’anglès i sé que fer activitats variades funciona. Crec que és una estratègia adequada per a qualsevol tipus d’alumne, tant per adults, com per adolescents o nens.
Penso que és una bona manera de millorar l’aprenentatge perquè crea bon ambient a l’aula i ajuda a trencar el gel, especialment els primers dies de classe. També és important perquè fent diferents activitats s’apliquen diferents estratègies i estils d’aprenentatge. Les diferents activitats també són importants per donar cabuda a les intel·ligències múltiples. Tot plegat fa que l’aprenentatge sigui estimulant i amé i fa crèixer l’interès intrínsec de l’2. Per tant, també augmenta la motivació. Aquesta estratègia també promou valors integradors dins de l’aula i amb la societat (a través de diferents activitats també es pot treballar la cultura) i fomenta les relacions entre els alumnes.
La idea d’aquesta estratègia és que durant la classe (o més aviat durant les classes del curs) les activitats siguin tan variades com sigui possible. Així, haurem de fer exercicis individuals i exercicis en parelles i en grup. Treballarem amb exercicis clàssics de llengua com ara omplir buits, però també amb cançons i jocs. En alguns casos els alumnes hauran de treballar asseguts i en altres casos s’hauran d’aixecar. Si l’espai ho permet fins i tot es poden crear gincanes on els alumnes hagin de passar diferents proves. També s’hauran d’incloure activitats on els mateixos alumnes facin el rol de professor, és a dir, en alguns casos els alumnes hauran de prepar presentacions que explicaran a la resta de la classe, d’aquesta manera contribuïm a augmentar la seva autonomia. Els treballs en grup també són importants pel modelatge, és a dir, els mateixos alumnes fan de model els uns dels altres com a exemples d’èxit en l’aprenentatge d’una L2. Es tracta, en definitiva, de trencar amb la rutina, que portat a l’extrem fins i tot podria incloure canvis en la distribució de l’aula.
Igual que la primera estratègia, aquesta també pot servir per classes que no siguin de llengua. Tornant a quan jo cursava segon de batxillerat, en l’assignatura d’Història de l’art el professor cada dia assignava a un dels alumnes una de les obres perquè l’expliquès a la resta de la classe. Crec que l’aprenentatge haguès millorat si, de tant en tant, el professor haguès aplicat alguna estratègia diferent per explicar les obres, ja que l’assignatura s’hauria fet menys monòtona.
Etiquetes: adolescents, adults, estratègies d'aprenentatge, estratègies de motivació, fomentar les relacions entre els alumnes, innovació, integració, intel·ligències múltiples, M 32, motivació dels alumnes, nens, PECAL, postgrau
Dues estratègies de motivació I
En el mòdul 32 del PECAL hem treballat les variables individuals per l’aprenentatge de les llengües. Una d’aquestes variables és la motivació.
Per tal d’augmentar la motivació dels alumnes per l’aprenentatge de l’L2 proposo dues estratègies que haurien d’evitar la fossilització i, a més a més, a través d’oferir als alumnes experiències regulars d’èxit, farien que aquests guanyessin confiança en si mateixos. És important recalcar que qualsevol activitat d’avaluació que es faci seguint aquestes estratègies han de partir del foment de l’esforç i s’ha d’evitar en tot moment la valoració dels èxits o fracassos a través de l’aptitud.
La primera estratègia consisteix en consensuar objectius. M’agradaria integrar-la en la meva pràctica docent perquè crec que és molt bona idea i perquè la trobo molt adequada per alumnes adults i per adolescents. Crec que és una estratègia adequada per aquest darrer grup perquè demostra als alumnes que se’ls considera prou madurs per prendre decisions, al contrari que als alumnes més petits.
Crec que és una bona manera de millorar l’aprenentatge perquè a més a més de crear motivació inicial també la manté durant el curs. A més a més, també fomenta la participació activa per part dels alumnes, així com la relació de grup. En consensuar els objectius entre el professor i els alumnes, el professor els hi demostra que li imoporta el seu aprenentatge, creant així un vincle entre el professor i els alumnes, és a dir, creant afectivitat i reduint l’ansietat. Com que en gran part són els mateixos alumnes els qui decideixen, els objectius es tornen més assolibles i per tant l’esperança d’èxit augmenta. A més a més, si són els mateixos alumnes els qui trien els objetius, també augmenta la seva motivació intrínseca per l’L2.
El professor ha de preguntar als alumnes què volen aprendre sobre la llengua i la cultura de l’L2. El professor revisarà si els objectius són adequats pel nivell dels alumnes i si ho són es posaran per escrit. El professor també pot proposar objectius i afegir-los a la llista. Un cop completada, la llista es penjarà en un lloc visible de l’aula i s’anirà revisant a mesura que avanci el curs per comprovar si els objectius s’estan complint. Cada objectiu assolit s’haurà de celebrar.
Aquesta estratègia no només és vàlida per una classe de llengua, sinó que també es pot aplicar a qualsevol altra classe. Per exemple, quan jo feia segon de batxillerat, una de les assignatures que havia de cursar obligatòriament era Història d’Espanya. Dins del currículum, hi havia molts temes que als alumnes no ens interessaven gaire. El professor haguès pogut aplicar aquesta tècnica per tal d’augmentar la nostra motivació i, per tant, el nostre interès per l’assingatura.
Etiquetes: adolescents, adults, afectivitat, consensuar objectius, estratègies de motivació, fomentar les relacions entre els alumnes, fossilització, integració, M 32, motivació dels alumnes, negociació de continguts, PECAL, postgrau
Reflexió final del Portafolis digital 11/07/2015
Reflexió medial del portafolis digital 10/07/2015
Reflexió inicial del Portafolis digital 10/07/2015
acolliment lingüístic Adibú adolescents adults alumnat nouvingut aprenentatge a través de les noves tecnologies aula d'acollida biblioteca capgirar el mateix concepte d'aprenentatge capítol 4 capítol 6 caràcter parcial Cultura i civilització catalanes enquesta estratègies de motivació EULP flipped classrooms fomentar les relacions entre els alumnes imatge complerta integració internet l'aprenentatge del català dels adults a catalunya llei d'acollida llengua i lloc de naixement M2 M11 M12 M13 M15 M 32 motivació dels alumnes negociació de continguts Pau Sanchis PECAL Personal Learning Enviroments pla LIC postgrau projecte de dinamització recursos a la xarxa RSS sortir de l'aula TIC treballs web 2.0 xarxes socials
Català per l'acolliment lingüístic
Aprendre Català (Gencat)
Xtec/ alumnat nou
gencat ÉS CULTURA
Altres recursos per aprendre llengües
La defensa de Rull, Turull i Sànchez denuncia indefensió per la pregunta de Marchena a Trapero 18/03/2019
L’equidistància fa esclatar els comuns 18/03/2019
El cap del parlament britànic diu que no es pot repetir una votació sobre el mateix acord del Brexit 18/03/2019
Lo govèrn francés enebís las manifestacions sus la Plaça Pey-Berland de Bordèu e sus la Plaça del Capitòli de Tolosa 20/03/2019
Es mòrt un presonièr curd en cauma de la fam 20/03/2019
Los ensenhaires de l’estat francés en protèsta e en cauma 20/03/2019
Coma hèr qu'er aranés sigue present ena nòsta vida vidanta 26/12/2015
Memòria de pràctiques 16/07/2014
Bloc de la Francina
Pràcticum Université Rennes 2 08/09/2014
Bloc de l’Alba
Pràcticum 16/07/2014
Canviem una activitat del Veus 2 10/06/2014
Avaluació Mòdul 55 10/06/2014
Bloc de l’Arian
Avaluació del mòdul 55 12/06/2014
Bloc de la Gemma
Projecte de dinamització lingüística 31/12/2013
Bloc de l’Anna
El bloc de la Judit
M55: Materials i recursos per a l’ensenyament i l’aprenentatge del CLE 09/06/2014
El meu bloc de pràctiques
Diari de pràctiques 23/07/2014
Intervenció 3 02/06/2014
Blocs sobre l'aprenentage de llengües
Blocs del CPNL