Els Santis Vidals de l'altra banda
la revista de cinema en xarxa i en catal� El M�n el diari lliure, obert i per compartir Pol�ticaM�nOpini�EconomiaCulturaEsportsVidaComunicaci�
Utilitzem cookies pr�pies i de tercers per millorar l'experi�ncia de navegaci� i mostrar-li publicitat i continguts del seu inter�s. En continuar navegant, considerem que accepta el seu �s. M�s informaci� Opini�	Els Santis Vidals de l’altra banda
Llista sobre a qu� dediquen el seu temps lliure alguns jutges espanyols
Jofre Llombart 27 de Febrer 2015 a les 23.31 h Jos� Luis Requero. Magistrat de la Sala del Contenci�s-Administratiu del Tribunal Suprem des de maig de 2014. Escriu cada setmana a La Raz�n i col·labora peri�dicament amb la FAES. A la fundaci� presidida per Jos� Mar�a Aznar hi fa confer�ncies i escrits. En un d’aquests escrits s’ha imaginat com hauria de ser el m�n judicial. �s a dir, s’ha imaginat unes lleis que de moment no hi s�n. Pel que fa als articles de La Raz�n s’ha referit a l’avortament i a Podemos. De l’avortament pensa que no �s un dret. (23/11/2014). De Podemos, que no aporten res. (10/02/2015). Un jutge que ha de fer d’�rbitre entre administracions es mulla sobre una llei redactada, la de l’avortament, i un partit pol�tic. I s�, tamb� s’ha ficat amb la Constituci�. La vol m�s centralitzadora i se n’ha imaginat una de nova: Mejor Regenerar (15/12/2015). El que passa �s que si t’imagines una constituci� catalana t’expulsen tres anys com a jutge i si te la imagines espanyola et fan membre del Suprem.
Andr�s Ollero. Jutge del Tribunal Constitucional des del 2012. Diputat del PP per Granada els 17 anys anteriors. Membre de l’Opus Dei. No em fico amb aquesta �ltima condici�, l’assenyalo perqu� s� t� efecte en l’objectivitat que se li reclama a un jutge. Ho dic perqu� �s autor del llibre “Religi�n, racionalidad y pol�tica”, on es postula sobre diferents aspectes. Per exemple, mostra el seu rebuig a l’avortament i a que la uni� de parelles homosexuals es digui matrimoni. Aquest llibre, escrit –suposo- al seu temps lliure, va ser publicat el 2013, �s a dir, quan Ollero ja portava un any com a jutge del Constitucional. La redacci� del llibre es va fer mentre el Tribunal intentava resoldre un recurs del PP contra la llei de terminis de l’avortament aprovada en govern de l’�poca Zapatero. El llibre es va presentar a la seu del Tribunal Constitucional.
Francisco P�rez de los Cobos, president del Tribunal Constitucional. Va ser militant del PP, un petit detall que va obviar en els tr�mits de selecci� del c�rrec, el juny del 2013. Llavors, el tribunal va haver d’autodecidir si ser membre d’un partit pol�tic �s compatible amb ser la m�xima autoritat judicial d’un pa�s. En una autodecisi� autovotada, els jutges del Constitucional van considerar la mar de normal que el president del tribunal m�s alt d’un pa�s sigui militant del partit que governa aquell pa�s. Per� no nom�s aix�. P�rez de los Cobos tamb� �s col·laborador ass�du de la FAES i un dels ide�legs socio-laborals del PP, partit del que ha cobrat des del 1992. En aquest �mbit ha imaginat diversos escenaris legals durant, suposo, el seu temps lliure.
Jos� �ngel Folguera Castro, jutge del Social n�mero 30 de Madrid. (Cap�tol 1) �s un dels signants de la Declaraci�n Federal, un text apadrinat per intelectuals espanyols d’esquerres (com �ngel Gabilondo o Nicol�s Sartorius) i que es va escriure el juliol passat per intentar contrarrestar l’augment del sobiranisme a Catalunya. El text de Declaraci�n Federal �s el prototip d’una constituci� federal. Una constituci� tant inexistent i fict�cia com la catalana imaginada per Vidal.
Jos� �ngel Folguera Castro, jutge del Social n�mero 30 de Madrid. (Cap�tol 2) No li agrada la reforma laboral i, al seu temps lliure, se n’ha imaginat una de nova per una publicaci� jur�dica. Santi Vidal sempre ha dit que escriure una constituci� catalana no afecta la seva capacitat de ser ecu�nim. No s� si Folguera Castro pot dir el mateix: �s l’autor d’una sent�ncia sobre aquest �mbit. Per cert, el TC va acabar avalant –des del punt de vista jur�dic- la legalitat de la reforma laboral i va tombar el requeriment de Folguera.
Alfonso Villag�mez Cebri�n. Jutge i exmagistrat del Tribunal Constitucional. Colabora peri�dicament amb el diari El Pa�s, on ha escrit de diferents tem�tiques. Ell tamb� s’ha imaginat lleis que no existeixen. Per exemple, el 20 d’agost del 2011, va proposar, directament l’abolici� de les diputacions espanyoles. Francisco Jos� Vieira, president del tribunal superior de Just�cia de Madrid. A Santi Vidal li han buscat les pessigolles per totes bandes. Mai podran dir, per�, que hagi cobrat per haver redactat aquesta constituci� o que hagi fet servir les depend�ncies, material o personal de l’Audi�ncia de Barcelona per fer-ho. No �s el cas de la m�xima autoritat de la comunitat aut�noma de Madrid. Segons publicava aquesta setmana el diari El Pa�s, tres jutges madrilenys (entre ells Vieira) a m�s de sis secretaris judicials van imaginar-se com seria una just�cia digitalitzada. Per aquest enc�rrec van cobrar 27.000 euros que va pagar una empresa privada: Indra. Les reunions no van fer-se a l’empresa Indra sin� a la biblioteca del Tribunal Superior de Just�cia de Madrid. Qu� passar� si alg�n dia Indra protagonitza un plet en qualsevol jutjat de Madrid? (cosa perfectament plausible perqu� t� la seva seu social a Alcobendas). Cap d’aquests jutges han estat castigats. �s m�s, en alguns casos han vist promocionades les seves carreres judicials. A Santi Vidal l’han expulsat tres anys. �s la sanci� m�s alta que li pot caure a un jutge abans de la inhabilitaci�. Ha entrat al club dels inhabilitats entre els que hi ha Baltasar Garz�n (cas G�rtel/crims del franquisme) i Elpidio Jos� Silva (cas Blesa). Com a annex hi podriem afegir Merc� Pigem, que va presentar la dimiss� despr�s que li descobrissin 9.000 euros en efectiu (xifra legal, per cert) a la frontera amb Andorra. Comentaris
Quim R fa 1 Any	Article seri�s, imparcial i contundent! Enhorabona	Respondre 0 0
Un catala fart fa 1 Any	Perque no es presentan demandas?	Respondre 0 0
Fholthoefer fa 1 Any	caray i no els denuncia ningu? mes que res per saver on van les denuncies	Respondre 0 0
Joan Fart fa 1 Any	Aix� est� clar i tots els catalans ho sabem, seria bo fer arribar aquest tipus d'articles al poble espanyol que tot el que els arriba �s de diaris parcials i rentacervells.	Respondre 0 0
Maties fa 1 Any	Aix� ho publicar� algun diari d'�mbit espanyol de llarga tirada (en castell�, naturalemnt) o algun diari digital dels potents que es llegeixin f�ra de Catalunya o en diran alguna cosa les televisions d'�mbit estatal?	Respondre 0 0
Miquel Soler fa 1 Any	Un bon resum. Per� no �s cap sorpresa.	Respondre 0 0
Vaus fa 1 Any	Est� clar que a Espanya no hi ha separaci� de poders i es valoren els jutges segons la seva ideologia. doble vara de mesurar.	Respondre 0 0
La gran oportunitat catalana
El mort és ben viu
Què passa si un territori de la UE marxa de la UE?
La selecció espanyola és política