Ecologistes en Acció torna a publicar els "top ten" de les banderes negres a tot l'estat
Es tracta d'un resum dels casos més paradigmàtics de deteriorament ambiental del litoral espanyol
A la nostra zona destaca l'acumulació d'escombraries de manera continuada, com a la platja d'Aiguadoliva-Surrach
La mala gestió i la contaminació, les protagonistes de les banderes negres en 2017
Continuant amb el format llançat per l'informe realitzat en l'any 2016, Ecologistes en Acció ha realitzat l'informe Banderes Negres 2017. Amb l'objectiu de sintetitzar dos conflictes recurrents, en l'estudi s'ha assignat per a cada província de l'Estat espanyol, més Ceuta i Melilla, una bandera negra per contaminació ambiental i una altra per mala gestió.
Segons aquest format, s'han concedit 48 banderes negres en total, si bé són molts més els casos que podrien haver merescut aquest guardó. L'informe és una anàlisi de l'estat global dels gairebé 8.000 km de costa del litoral espanyol, ressaltant aquells casos en què és més greu el deteriorament i necessària la denúncia per part d'Ecologistes en Acció.
En aquesta nova edició, es visibilitzen algunes problemàtiques recurrents que ja van merèixer una bandera negra l'any passat, com el Mar Menor (Múrcia), l'ampliació portuària de Melilla, o l'hotel il·legal del Algarrobico (Almeria). Tots ells són conflictes que no han cessat i per a la resolució no s'han posat les mesures oportunes.
A través de cada un dels exemples, l'informe reflecteix aspectes repetits en tot el litoral: erosió costanera, com la platja de Moraira (Alacant); dolenta o inexistent depuració d'aigües residuals, com el cas de Gijón (Astúries); acumulació d'escombraries de manera continuada, com a la platja d'Aiguadoliva-Surrach (Castelló); especulació urbanística, com l'hotel il·legal del Algarrobico (Almeria); o despropòsits portuaris, com l'ampliació del port de Melilla.
Ecologistes en Acció assenyala amb aquest informe la contradicció existent entre l'assignació d'unes banderes blaves a determinades platges que també han merescut el guardó de banderes negres. En aquest sentit, es destaca l'assignació d'una controvertida bandera blava a la platja Can Pere Antoni (Mallorca), la qual va ser retirada aquest estiu per pressió veïnal.
Finalment, l'informe Banderes Negres 2017 fa especial èmfasi en les praderies de Posidonia oceanica, espècie que ocupa el 70% del territori submergit de la Mediterrània, i que tot i que està regulada per diverses normatives, segueix sent extremadament vulnerable. Tant és així que aquesta espècie ha desaparegut en determinats punts del nostre litoral i es troba en retrocés en altres tants. La seva importància no deixa cap dubte com tampoc la importància ecològica de les seves restes en forma de arribazones que s'acumulen en moltes de les platges. No obstant això, aquestes restes són retirats periòdicament any després d'anys a causa de les suposades molèsties que causen als banyistes.
INFORME COMPLET A: https://www.ecologistasenaccion.org/article35075.html