CoMB MÓN PROFESSIONAL CULTURA I SOCIETAT
125 anys del CoMB
Dins dels diferents actes amb què al llarg d’aquest any el Col·legi de Metges de Barcelona (CoMB) està commemorant el seu 125è aniversari, el passat 27 de juny va tenir lloc a la seu del Col·legi un dels esdeveniments centrals d’aquesta celebració, el qual va comptar, com a convidat d’excepció, amb el catedràtic emèrit d’Història Contemporània de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Borja de Riquer i Permanyer. Entre d’altres personalitats del món sanitari i de la política, van assistir a l’acte el President José Montilla i la consellera de Salut, Alba Vergés; així com els exconsellers Ramon Espasa, Xavier Trias, Xavier Pomés, Marina Geli, Meritxell Borràs i Joaquim Llena, els quatre primers, titulars de Salut en diferents governs de la Generalitat. Més de 150 persones van compartir aquesta celebració amb el Col·legi.
Els metges a finals del segle XIX
Són els anys d’irrupció del catalanisme, de recuperació del republicanisme i de construcció del sindicalisme obrer, anys durant els quals molts metges destaquen per la seva actitud compromesa, tant amb l’avenç i modernització de la medicina i dels seus estudis, com amb el progrés del país i les millores socials. Aquesta actitud va ser cabdal per a la creació, l’any 1894, del Col·legi de Metges de Barcelona, institució que materialitza la voluntat d’una identitat i reafirmació professional i la necessitat de defensar uns interessos comuns i de vetllar per la salut dels ciutadans. Una generació de metges voluntarista (entre els quals trobem Jaume Ferran i Clua, Jaume Queraltó, Joan Giné i Partagàs, Jaume Pi i Sunyer, Josep Antoni Barraquer, etc.) va liderar totes aquestes transformacions.
Després de la lliçó magistral de Borja de Riquer, la vicepresidenta del CoMB, Elvira Bisbe, va transportar l’auditori des de finals del segle xix al moment actual, tot presentant el debat “Els metges i els reptes del segle xxi”. En aquesta taula rodona, tres metges de diferents especialitats van oferir una breu, però molt precisa, aproximació a nou dels grans reptes als quals han i hauran de fer front els professionals en els propers anys. “Hi ha moltíssims reptes, però hem hagut d’acotar-los una mica”, va precisar Bisbe.
Per la seva banda, el metge de família de l’ABS Santa Eugènia de Berga i professor de la Universitat de Vic, Carles Blay, va abordar els reptes de l’envelliment i la cronicitat, la convivència dels valors tradicionals de la professió amb d’altres d’emergents, i el canvi que aquests nous valors i els nous coneixements comportaran a la pràctica mèdica.
A l’últim, els tres reptes que va analitzar la cap de secció del Servei de Neurologia de l’Hospital Universitari de Bellvitge i coordinadora de la Unitat Funcional Motoneurona, Mònica Povedano, van ser el nou rol i l’empoderament del pacient, la feminització de la professió i les noves maneres de fer assistència.
Els professionals han mantingut la qualitat
Durant la seva intervenció, el president del CoMB, Jaume Padrós, va traslladar dos missatges clars. D’una banda, que la “història de la professió mèdica en aquests 125 anys ha estat una història d’èxit” que es materialitza amb un Col·legi que ha arribat al present com “una institució sòlida, dinàmica, democràtica i oberta a la societat”. D’altra banda, Padrós va plantejar el repte i la dificultat que pot suposar en un futur immediat, i en un context de precarietat laboral, la transferència dels valors de la professió a les generacions més joves. “Amb precarietat laboral no podem escriure un futur amb esperança”, va concloure Padrós, després de recordar que, al llarg dels anys de crisi econòmica, la qualitat del sistema sanitari l’han mantinguda els professionals amb el seu compromís i de reclamar que ja és hora de rebre’n alguna compensació.
Conferència completa de Borja de Riquer a: