Llibre Roig Dels Pasos Catalans
Llibre Roig Dels Països Catalans
LA NOSTRA PTRIA S LA NOSTRA LLENGUA
Primera ediciabril de 2014, 10.000 exemplars
TtolEl llibre roig dels Pasos Catalans
EdiciPollen edicionsc/ La plana 8 (08032) Barcelona, PPCCTelfon: 93 357 00 50info@pol-len.catwww.pol-len.cat
Collecci Llibres per la Unitat Popularllibresperlaunitatpopular.cat
Disseny grficDiego Muozwww.milvietnams.comcontacte@milvietnams.com
CorreciNria Argem
ImpressiEl Tinter, SAL (empresa certificada EMAS)www.eltinter.comCarrer la plana 10, 08032 BarcelonaTelfon: 933570050 / 933570604eltinter@eltinter.net
ISBN: 978-84-86469-64-1Dipsit legal: B 8426-2014
El llibre roig dels Pasos Catalans est subjecte a una llicncia Creative Commons en la modalitat de Reconeixement-No comercial-Sense obres derivades 2.5
*Aquest llibre no t una finalitat comercial, i el seu preu de venda al pblic est limitat als 5 pels seus autors.
ElllibreroigdelsPasosCatalans
Llibres per la Unitat Popular s un projecte en xarxa amb diferents editorials.
Una collecci de pensament, de reflexi i de crtica des de lesquerra independentista: per aquells i aquelles que volen uns Pasos Catalans lliures i justos.
Llibres que expliquen coses que rarament sexpliquen des de les editorials convencionals.
Llibres incmodes per a una societat que volem diferent.
LA FI DEL RGIMELS PASOS CATALANSDAVANT LA REESTRUCTURACI DEL CAPITALISME
ATLES DELS PASOS CATALANS
MANUAL PRCTIC DE DESOBEDINCIA
O ENS RECOBREM EN LA NOSTRA UNITAT O SEREM DESTRUTS
COM A POBLE.O ARA, O MAI.JOAN FUSTER
9A que tens entre mans s un recull darticles i infografies que tenen la lluita sociopoltica per objectiu i els Pasos Catalans com a marc nacional.
Den del naixement del projecte de Som Pasos Catalans, hem tingut clar que la defensa del marc nacional no pot implicar noms el fet de dibuixar una frontera, parlar una llengua o onejar una bandera.
La defensa dels Pasos Catalans passa de forma principal i indefugible per la defensa dels drets de les persones que hi viuen, independentment del lloc on hagen nascut, del color de la seua pell o de la llengua materna. La participaci poltica i la defensa dels drets poltics individuals i collectius han estat histricament mancades de dades analtiques que tinguen els Pasos Catalans com a referncia. A ha estat aix per dos grans fac-tors. Primer, pel fet que les institucions poltiques pbliques dels Pasos Catalans viuen desquena a la realitat nacional catalana, fomentant les divisions estatals, regionals i provincials, i per tant neguen la possibilitat de dotar de cos estadstic el conjunt del pas. La negaci del subjecte naci-onal catal ha estat tant histricament com en lactualitat una de les noses
ms grans que els estats han tingut sobre el fet nacional catal. Negant la pertinena de les comarques al nord dels Pirineus a la mateixa unitat poltica que la resta del pas, imposant la batalla de Valncia a sang i foc durant la transici, balearitzant les illes, i aix negant-los la seua perso-nalitat prpia, diferents entre elles. Fent invisible lexistncia duna comu-nitat catalanoparlant sota administraci aragonesa, negant-li oficialitat i reconeixement social i poltic. Un estat sencer, que viu al Pirineu a partir de lstatu quo que els estats li han atorgat, ni francs ni espanyol ni catal. Finalment, i no menys important, el sentiment de melic del catalanisme que des de la Comunitat Autnoma de Catalunya es t de manera paterna-lista cap a la resta del pas. El catalanisme poltic hereu de la transici va triar poltrona en lloc de barricada, va triar legitimar estructures de poder a combatre-les, va triar jugar amb cartes marcades en lloc destripar la baralla. Avui encara en paguem les conseqncies, tant del regionalisme imposat pels estats com dun catalanisme regional que sha fet el vestit a la mida de les seues mancances, de les seues vergonyes.
Daltra banda, i en segon terme, tamb hem de fer autocrtica i saber situ-ar la nostra part de responsabilitat en cada camp. En cada xicoteta lluita hem de poder ser capaces i capaos de buscar la dada de referncia amb el subjecte nacional complet; no caure en la temptaci de la dada fcil i facilitada per estaments que ens neguen com a poble, que ens imposen la provncia, la comunitat autnoma i el marc estatal. Si no tenim present ni previst que aquella faena que fem nosaltres no la far ning, mai dotarem de dades imprescindibles el moviment dalliberament. Establir parmetres nacionals de referncia en qestions socioeconmiques, lingstiques, de lassociacionisme popular, histric, comunicatiu, cultural, doci recreatiu, entre molts daltres, forma part de la barricada en la qual es defensen els drets socials. Fer-ho amb consci-ncia nacional dna coherncia al nostre projecte dalliberament, combat el model imposat per estats i oligarquies i esdev referncia per a sectors socials en lluita que tot i no tindre el marc nacional dels Pasos Catalans com a fet prioritari veur en la nostra tasca informativa i dinvestigaci, arguments vlids per a dotar de con-tinguts les xicotetes lluites de barri, poble o comarca, les que en definitiva sn les grans lluites del pas.
Les dades tretes de context perden la fora que dna el conjunt. Saber que latur augmenta al nostre barri o poble, i constatar que al conjunt dels Pasos Catalans tamb ho fa, ens fa veure que compartim diagnstic. Saber que la banca ens ha estafat globalment ha de contribuir a generar una xarxa de suport mutu davant de cada desnonament, cada preferent, cada nou rescat amb diner pblic. Cada lluita t la seua dada, i darrere de cada dada hi ha una persona, una famlia, un sector social, dones, joves i majors. Omplint de dades les problemtiques del pas ens acostem a la soluci compartida, a dotar el conjunt del pas deines, recursos i mit-jans per a fer-lo lliure, no noms en clau nacional sin de poble lliure, emancipat i sobir.
Construir aquesta llibertat, la del pas i la seua gent, no s fcil, i ning que toque de peus a terra ho afirmaria. Tenim davant una maquinria per-versa i entrenada al llarg dels anys, capa de fer creure que les engrunes sn el pasts en si mateix; acostumada a imposar grans retallades i recu-lar un pam a favor de la convivncia i la pau social. Corrupteles que sovint no investiguen, sovint no condemnen, i si ho fan sempre indulten. Entre poderosos no es fan mal. Davant da, com a poble no ens podem quedar parats, no podem restar a lespera dun futur prsper per obra de Du, la Caixa i lesperit sant. De la mateixa manera que en els darrers anys la vaga dels docents a les illes, la primavera valenciana, les assemblees a les pla-ces, la lluita per la sanitat pblica, contra els desnonaments, per labolici de les pilotes de goma i ganivetes a les fronteres, han necessitat el poble organitzat; el procs nacional demancipaci tamb necessitar a cadasc de nosaltres per sumar-hi el nostre gra darena. A mesura que les lluites populars es cohesionen nacionalment, partisquen danlisis compartides i posen conclusions a debat sobre la taula, ms difcil ser que una altra volta ens venguen bou per bstia grossa, ms difcil ser patir la segona part de la traci dels lders, de la poltica parlamentria. Ms quan no tin-guem dependncia dells per a construir el futur collectiu.
s en aquest context dorganitzaci social, per tamb de negaci de drets, quan s imprescindible tindre present que caldr desobeir, caldr que ens enfrontem a les nostres pors, i ser conscients que de la mateixa manera que cap instituci pblica ha aturat un desnonament sense pressi popu-lar, cap instituci pblica far cap pas substancial emancipador si el poble que la legitima no est preparat per a assumir-ne les conseqncies, i cap poble que no estiga disposat a desobeir les injustcies ser capa de forar les institucions del poder a enfrontar-se amb les que ens neguen el futur i el marc nacional. Si no hi ha poder popular no hi haur confrontaci ni victria possible.
s ac on pren rellevncia lestratgia de desobedincia civil, de no re-conixer els marcs poltics imposats, de les lleis que els sostenen i de la pau social que ens expliquen per televisi mentre xiquets no es poden escolaritzar en valenci, la taxa de pobresa creix exponencialment, ledu-caci resta en mans delits i es potencia per a elits, ens apugen el rebut de la llum, laigua i el transport pblic. Deneguen beques i desnonen de les cases.
Experincies de lluita, de formaci, de conscienciaci collectiva que nai-xen al territori i que arrelen. Bra a bra pugem barreres al transport pblic, defensem ocupacions, combatem desnonaments, construm conei-xement lliure, cooperatives de consum, treball, habitatge o energia; fem plataformes per defensar aquelles persones que fruit de la lluita han patit repressi, i ho fem localment. Perqu s localment on patim la majoria
BRA A BRA PUGEM BARRERES AL TRANSPORT PBLIC, DEFENSEM OCU-
PACIONS, COMBATEM DESNONAMENTS,
CONSTRUM CONEIXEMENT LLIURE, COOPERATIVES DE
CONSUM, TREBALL, HABITATGE O ENERGIA
de les injustcies i perqu s ac on hem decidit combatre-les, des de la base, empoderant els nostres venats per transformar la societat, des del territori, des dels barris, dels pobles i el municipalisme combatiu, base del poder popular que ens ha dajudar a construir els Pasos Catalans del segle XXI, un poble mediterrani de lEuropa dels pobles, i del mn.
Documents com aquest sn noms leina, lexcusa, per a posar els Pasos Catalans al centre del debat social i no renunciar mai al marc nacional quan parlem de drets socials. Fer-ho possible noms depn de cada perso-na, de cada activista de cada front de lluita. Comptem amb tu per a fer-ho possible.
FOTOGRAFIA JORDI BORRS
Anlisi:La fi del rgim
ELS PASOS CATALANS DAVANT LA
REESTRUCTURACI DEL CAPITALISME.
PER CANVIAR-HO TOT HEM DENTENDRE-HO.
LARREL SISTMICA DE LA CRISI
A lagost de 2007 sencenien els senyals dalarma arreu dels centres de poder del capitalisme. El mecanisme de desplegament del capitalisme global, que tenia com a pea clau la finanaritzaci tocava a la seva fi. Qu significa aix? Quin model de societat s el que collapsava en aquest moment? Repassem una mica els fets i el processos, els que han definit la nostra societat tal com s avui.
Nhem de ser conscients, el capitalisme s un sistema social permanentment revolucionari. El conjunt de relacions que suposa aquesta forma de funciona-ment de la societat han destar renovant-se de forma permanent. Lestanca-ment en el capitalisme equival a la seva mort. En el capitalisme lelement fona-mental que el valida i el reprodueix de forma ampliada s la inversi que genera beneficis. Aix doncs per tal que el capitalisme sobrevisqui com a sistema hege-mnic en la nostra societat, necessita que de forma permanent es generin els beneficis suficients per assegurar un creixement i una expansi del model que sha de reproduir, segons la seva lgica, de forma eterna. Compte! el volem dir que all que cal assegurar en el capitalisme per tal de garantir la seva vigncia sn els beneficis per linversor, aix doncs que les persones aconsegueixin viure
amb dignitat o que la producci i el consum esdevinguin congruents amb els equilibris ecolgics no sn objectius que vulgui cobrir el sistema. En tot cas, si les persones aconsegueixen unes condicions dignes en el capitalisme o si saconsegueix preservar els ecosistemes i el territori, s perqu lorganitza-ci poltica i social, a travs del conflicte de classe, aconsegueix posar aquests pals a les rodes en la dinmica infernal del capitalisme que, com una piconado-ra, ho arrasa tot transformant-ho en mercaderies, preus i beneficis.
I els beneficis don surten? Per nosaltres est clar que de lexplotaci. Aquest s un mecanisme complex que, grcies a la propietat privada, es basa en poder concentrar tota la riquesa que collectivament produm en mans dels propie-taris. La pea angular del mecanisme dexplotaci en el capitalisme es basa en la capacitat dels propietaris de desposseir els treballadors i treballadores del valor de tot el que han produt per sobre del seu cost (el salari). Cal tenir en compte que en el capitalisme, grcies a la incorporaci de la tecnologia, els i les treballadores shan tornat molt productius per que majoritriament aquesta millora no sha vist traduda en una redistribuci ms justa. Al contra-ri, el fruit resultant daquest procs collectiu i altament cooperatiu, que s la millora de la productivitat, ha anat a parar a mans duna minoria i ha servit per generar societats cada cop ms injustes i desiguals.
Cal ser conscients que el procs dexplotaci en el capitalisme samplifica i senriqueix a partir de mltiples processos de desposessi. Aqu hi trobarem la desposessi que pateixen les dones del seu cos i del seu treball grcies a la nefasta combinaci del patriarcat i el capitalisme. A la vegada que tamb hi haurem dafegir tots els mecanismes de despossessi dels recursos naturals i dels bns comuns que al llarg de la histria shan anat consolidant. Aix, des de lacumulaci originria, el colonialisme i limperialisme, tots ells han con-solidat processos despoli i de saqueig que han servit per afermar i enfortir la dinmica explotadora del capitalisme. Lluny desgotar-se en un determinant moment histric, aquesta lgica de funcionament sistmic, sha anat reproduint fins arribar a lactualitat en la qual, com veurem, continua totalment vigent en els mecanismes que es desencadenen a travs de la gesti social que suposa lajust i lausteritat de les nostres societats endeutades.
En el capitalisme, quan les condicions socials i econmiques existents no asse-guren els beneficis adequats per als inversors, tot el funcionament del sistema, i per tant totes les relacions socials que comporta queden aturades. El sistema sestanca i entra en crisi. Pot ser que la inrcia del model o la capacitat per so-breposar-se als problemes que ha ocasionat la crisi facin que aquesta se superi sense gaires entrebancs, per hi ha moments en els quals la crisi posa sobre la taula les greus contradiccions del capitalisme que limpossibiliten continuar generant els beneficis adequats. Quan aix succeeix cal un canvi social i poltic, de gran abast, que permeti generar novament les condicions adequades per tal que les inversions generin beneficis.
A lagost de 2007 el que va collapsar va ser el model de funcionament de leco-nomia i la societat que havia perms al capitalisme superar la greu crisi que es va desencadenar durant la segona meitat de la dcada dels 60. El procs de reestructuraci social i econmica que va permetre al capitalisme recuperar el seu vigor s el que hem conegut com la Globalitzaci econmica. Aques-ta sobretot ha suposat una expansi horitzontal del capitalisme, ja que ha fet possible convertir el mn en una fbrica. A travs de la divisi internacional del treball que suposa la globalitzaci els processos productius (des de len-greix de porcs fins a la fabricaci dautombils) es fraccionen i es colloquen en aquella part del mn on s possible produir-los amb els costos ms baixos. Les...
MOVIPREP - ?· direccio@hospiolot.cat Hospital d’Olot i Comarcal de la Garrotxa Av. Dels Països Catalans,…Documents
Agenda-programador dels països catalansDocuments
PIERRE VILAR: Sí als Països CatalansDocuments
RESUM D’ACTIVITATS - ?· Història. Política, societat i cultura dels Països catalans Gran Diccionari…Documents
1. Mapes per entendre els Països Catalans: De les arrels fins al segle XVEducation
Mostra d'entitats dels Països Catalans 2013Documents
Ciceró als Països Catalans. Segles - xtec. y 1600»; «Los Dyezyseis libros de las Epistolas, o Cartas…Documents
Fruites dels països catalans 1Documents
El temps que farà als Països CatalansDocuments
Correbous Als Països Catalans.Documents
Plantes aromàtiques i remeieres dels Països Catalans ?· Toni Llobet i François Producció: Revista…Documents
Fruites dels països catalans 2Documents
Presentació projecte remodelació avinguda Països CatalansGovernment & Nonprofit
Damià Pons i Pons, Pròleg a Països Catalans, En PluralDocuments
El robatori continu als Països CatalansDocuments
Ocells rapinyaires dels països catalans 2Documents
La independència dels Països Catalans és possible i enriquiria la UEDocuments
Presentació a la trobada d'estudiants dels Països CatalansDocuments
Llibre roig dels països catalansDocuments
Dossier de Premsa Festa Països Catalans 2012Documents