VilaWeb - Diari escola: L'última etapa de Joan Miró
> Els indrets de l'artista
> Surrealisme...
> ...i estil propi
L'obra de Joan Miró (1893-1983) es dreça com una de les més remarcables i de més renom internacional de l'art contemporani català. Tot i amb això, hi ha períodes compositius del pintor i escultor català encara no prou estudiats. El fet ha mogut la Fundació Joan Miró, emplaçada al parc de Montjuïc de Barcelona, a organitzar una exposició centrada en l'obra dels anys 1960-1980, quan l'artista ja havia atès un reconeixement unànime.
La mostra, que s'obrirà al públic demà, duu per títol 'Joan Miró 1956-1983. Sentiment, emoció, gest', i abasta una quarantena de peces dels últims dos decennis de la vida de l'autor, provinents de la Fundació mateix i de col·leccions públiques i privades d'uns quants punts del món: 'Blau' (I-III), 'Cercle vermell, estel', 'L'or de l'atzur', 'Paraules del poeta', 'Ocells celebrant l'aurora del nou dia', 'Maig 1968', 'L'esperança del condemnat a mort' (I-III)...
Alguns d'aquest títols són prou indicatius d'una de les grans característiques d'aquest període: la prioritat dels temes socials i polítics, que mostren el compromís moral i cívic de Miró.
Així mateix, l'exposició testimonia la coexistència, en aquesta última etapa, de dues tendències artístiques: l'una de to serè i traç subtil i delicat; i l'altra, més agressiva, amb el color negre de protagonista.
Això dit, a les ratlles següents esbossarem algunes característiques més generals de l'obra 'mironiana'.
+ Webs relacionades dins Nosaltres.Cat: Joan Miró.
Els indrets de l'artista
+ 'La masia' fou adquirida per Ernest Hemingway el 1925.
Joan Miró Ferrà va néixer el 1893 al número 4 del passatge del Crèdit de Barcelona. La ciutat nadiua influí la seva formació, que es nodrí, així mateix, d'uns altres indrets. De fet, la vocació pictòrica de Miró es definí a Mont-roig del Camp (Baix Camp), on la família tenia una masia. Aquí, hi passà molts estius, quan tornava de les estades de París, ciutat que li obrí les portes del moviment surrealista. El 1956 s'instal·là definitivament a Mallorca, d'on era la seva dona, Pilar Juncosa. L'illa féu de contrapunt ideal de Mont-roig, del realisme de la pagesia, pregonament identificada amb la terra.
+ 'El carnaval d'Arlequí' (1924-1925).
Després d'un primer moment d'influx fauvista i cubista, devers el 1924 Miró s'afegí al corrent surrealista, basat en els somnis i en el subconscient humans. D'aquesta època es destaquen obres com 'El carnaval d'Arlequí', 'El gos que lladra a la lluna', 'Interior holandès I'.. Ara, sempre innovador, l'artista català no restà pas circumscrit al surrealisme, ans perfilà un estil propi, de fantasia desbordant i colors brillants.
...i estil propi
+ 'Dona i ocell' (1982). Parc Joan Miró de Barcelona.
Després d'una crisi creativa tinguda a la primeria dels anys 1930 (calia 'assassinar la pintura', segons deia), l'esperit novador de Miró s'abocà a camps artístics diversíssims: gravat, ceràmica, col·latge, escenografia, cartells, escultura..., amb peces monumentals i murals de celebritat mundial. En aquests camps i, naturalment, en la pintura, continuà abordant els seus motius predilectes: la dona, l'estel, la lluna, l'ocell, el sol...
Vida i obra de l'artista, edifici, exposicions, activitats...
Instituïda el 1981 per al foment i la difusió del coneixement artístic. De la pàgina, en destaquem la secció 'Joan Miro i l'obra gràfica'.
Pàgina del programa emès per la Televisió de Catalunya 'El meu avi'.
Joan Miró Online
Accés a museus i galeries que guarden obres seves.
Pàgina didàctica de l'edu365, adreçada a escolars de batxillerat.
'La masia' (1921-1922), una de les pintures més famoses de Miró, fou adquirida per Ernest Hemingway el 1925, al començament de la seva carrera literària. Avui és exposada a la Galeria Nacional d'Art de Washington (EUA).
La Fundació Miró de Barcelona i l'estudi del pintor a So n'Abrines (Ciutat de Mallorca) foren obra del seu amic Josep Lluís Sert, considerat l'arquitecte català més internacional del segle XX.
Aquesta fundació guarda unes onze mil peces, sobretot dibuixos, pintures, escultures i obra gràfica.
> Nota sobre l'evolució artística de Joan Miró.
> El detallisme de 'La masia'.
> Sis peces significatives, amb fitxa inclosa.
> Una galeria més.
Mont-roig, segons Miró.
Del surrealisme de Joan Miró al de Salvador Dalí.
Remarca sobre aquest moviment.