Cap a una Mediterrània més càlida - Diari de Girona
Cap a una Mediterrània més càlida
Un projecte aborda com adaptar la gestió de l'aigua, el bosc i el camp al canvi climàtic
alba carmona | girona 07.10.2015 | 07:20
La conca mediterrània és una de les zones més susceptibles al canvi climàtic, especialment pel que fa a la disponibilitat de l'aigua i a l'augment de la temperatura. El projecte europeu Life+ Medacc, que es desenvolupa a les conques fluvials de la Muga, el Ter i el Segre, estudia les millors estratègies per adaptar-nos al nou escenari: treballa en una agricultura més efectiva contra la sequera, boscos més resistents i una gestió acurada de l'aigua.
Les conques fluvials de la Muga, el Ter i el Segre s'han convertit en el camp de treball on testar les millors estratègies per a l'adaptació al canvi climàtic i a la manca d'aigua. Orientar els conreus per ser més efectius contra la sequera, fer els boscos més resistents a l'ambient eixut i menys propensos als incendis forestals i plantejar alternatives de futur a l'escassetat d'aigua entorn de la mediterrània són alguns dels propòsits del projecte europeu Life+ Medacc, que té una durada de cinc anys.
El projecte, que té un pressupost de 2,55 milions d'euros amb una aportació de la Comissió Europea d'1,27, va començar l'estiu del 2013 i, coordinat per l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic, compta amb la participació del Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals (CREAF), l'IRTA i l'Instituto Pirenaico de Ecologia (IPE-CSIC).
Per abordar com ha d'afrontar el nou escenari una de les zones del planeta més susceptibles al canvi climàtic, la conca mediterrània, s'han escollit tres conques fluvials, les del Ter, la Muga i el Segre, "molt representatives del país per casuística climàtica, pressió, grau de complexitat i diversitat ecològica", explica l'ambientòleg del CREAF, Eduard Pla, que treballa en el projecte.
"La Muga", explica, "ens planteja qüestions com l'embassament de Darnius, una agricultura activa a la plana i la pressió turística de la costa; el Ter, la reducció de cabals i la transferència d'aigua cap a Barcelona i al Segre, a una escala molt més gran, hi trobem la primera divisió del regadiu".
Treballant en aquests tres escenaris, el projecte es proposa radiografiar la vulnerabilitat del territori, fer projeccions a mitjà i llarg termini i fer proves concretes en tres grans eixos: l'agricultura, el bosc i la gestió de l'aigua. De moment, ja s'han fet més de mig centenar d'accions sobre els tres territoris.
L'Oficina del Canvi Climàtic s'encarrega d'estudiar la gestió de l'aigua: planteja projeccions de les demandes humanes i escenaris alternatius per a cada conca fluvial, tenint en compte tant el cost econòmic com el medi ambiental. Per exemple, com es poden satisfer les necessitats actuals si baixen els recursos hídrics al Ter o com lluitar contra la intrusió salina de la Muga.
Pel que fa a la gestió agronòmica, explica Pla, s'avaluen les tècniques de regadiu, les varietats a plantar o la morfologia de les plantacions.
En el cas dels boscos, "hem de veure com anar a estructures més robustes, resistents a l'eixut i evitant al màxim el risc d'incendi", explica Pla.
"Estem testant la intensitat de la gestió forestal i les aclarides per aconseguir zones forestals sanes i sense una densitat excessiva, amb un sotabosc més clar i menys combustibilitat", diu, i detalla que s'està provant en diferents espècies d'arbre: alzinars a la Muga, pi roig a la zona de Montesquiu i pinassa al Solsonès.
"Ara mateix es té poca informació concreta de què cal fer amb els boscos, perquè la propietat és dispersa, hi ha diferents graus de consciència del que cal fer i també de recursos per destinar-hi", afirma. Per això, diu, un dels objectius del projecte és que en surtin consells pels propietaris forestals i que no només posin l'accent en el rendiment econòmic del bosc, sinó també en l'adaptació al canvi climàtic.
A més aquests criteris han de poder ser aplicables en altres punts de la conca Mediterrània, perquè un dels objectius dels projectes Life+ és la replicabilitat pel continent.
"El fet que estigui coordinat per l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic -que depèn del Departament de Territori i Sostenibilitat- garanteix que els resultats que surtin del projecte no es quedaran exclusivament en l'àmbit acadèmic, són la garantia d'una repercussió sobre la gestió del territori", conclou l'ambientòleg del CREAF.