Veure mapa más gran
L'Armentera és una vila i municipi de la comarca de l'Alt Empordà.
L'Armentera és un municipi català situat a la comarca del Alt Empordà, provincia de Girona. El terme municipal consta d'una extensió de 6km i es troba entre 2 i 7 metres d'altitud. Els límits del municipi són al nord amb Sant Pere Pescador, a l'est amb Sant Pere i la mar Mediterrània, al sud amb Viladamat i a l'oest amb Torroella de Fluvià.
L'Armentera és documentat des de l'any 882. Etimològicament l'Armentera vol dir terra de ramats grans. En la guerra del Francès fou ocupada per les tropes del duc de Noailles, el 1641. L'any 1713 va ser atacada per les forces de Felip V. Al segle XVIII hi hagueren greus inundacions per riuades del Fluvià. L'any 1839 hi tingué lloc una batalla de la primera guerra carlina. El 1855 els habitants de l'Armentera varen sofrir una epidèmia de còlera. Una riuada del segle XVIII, del riu Fluvià, s'endugué la Capella de Santa Cristina.
La primera dada documental de la vila es refereix al precepte de Carles el Simple, el 922, on es confirmen les propietats que la seu de Girona tenia al loco quod dicitur Armentaria, però ja des del s.X va ser un domini dels monjos de Sant Pere de Rodes: en una butlla de Benet VI, del 974, on es confirmen els béns del cenobi, és esmentada la vila d'Armentera cum ipsa eclesia Sancti Martini. Aquest domini torna a ser confirmat, i en un precepte de Lotari del 982 consta així. En el document fundacional de la canònica de Girona (1019) es fa referència a un alou que la seu posseïa a l'Armentera, el quan va passar a dependre dels canonges. A la fi del segle XVII consta com a lloc del comtat d'Empúries i, més tard, fou lloc reial. L'any 1641 la vila fou atacada per les tropes franceses del duc de Nouilles i l'any 1713 per les forces de Felip V.