13/09/2017 първо гласуване
Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на търговското корабоплаване, № 702-01-12, внесен от Министерски съвет на 09.08.2017 г.
Вх. № 753-18-8/15.09.2017 г.
Относно: Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на търговското корабоплаване, № 702-01-12, внесен от Министерски съвет на 09.08.2017 г.
На свое редовно заседание, проведено на 13 септември 2017 г., Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове разгледа законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на търговското корабоплаване, № 702-01-12, внесен от Министерски съвет. Законопроектът беше представен от г-н Велик Занчев – зам.-министър на транспорта, информационните технологии и съобщенията и кап. Живко Петров – директор на Изпълнителна агенция "Морска Администрация" към Министерството на транспорта, информационните технологии и съобщенията.
I.	Настоящият проект на закон цели да синхронизира българското законодателство с изискванията на Директива на Съвета 2014/112/ЕС от 19 декември 2014 година за прилагане на Европейското споразумение относно определени аспекти на организацията на работното време в сектора на вътрешния воден транспорт, сключено от Европейския съюз за речно корабоплаване (EBU), Европейската организация на речните превозвачи (ESO) и Европейската федерация на работниците от транспорта (ETF). Това следва да се постигне чрез изменение на част от нормите в Кодекса на търговското корабоплаване (КТК), засягащи отношенията между членовете на екипажа на кораб, който плава под българско знаме, и корабопритежателя. В тази връзка се въвеждат стандарти, касаещи организацията на работното време и здравословните и безопасни условия на труд на борда на кораба, като се отчита спецификата на т. нар. „мобилни работници“- членове на корабните екипажи и на обслужващия персонал на пътническите кораби (камериери, готвачи и др.), плаващи по вътрешните водни пътища на Европа. Тези стандарти включват максимална продължителност на работното време за период от 12 месеца, средна продължителност на работното време за 1 работна седмица, максимална продължителност на работния ден, разпределение на междудневната и междуседмичната почивка, както и на почивките през деня. Пълното транспониране на Директива 2014/112/ЕС следва да се извърши с приемане на изменения и допълнения на Наредбата за трудовите и непосредствено свързани с тях отношения между членовете на екипажа на кораба и корабопритежателя.
II.	В допълнение, настоящият законопроект цели да хармонизира в пълна степен КТК с актове на вторичното право на ЕС и актове на международното право, по които Република България е страна. Сред множеството такива актове е и Директива 2014/90/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 година относно морското оборудване и за отмяна на Директива 96/98/ЕО на Съвета, чиито правила са въведени в българското законодателство с Наредба № 54 от 2016 г. за техническите изисквания и оценяване съответствието на оборудването на морските кораби.
Законопроектът предлага и редица промени в КТК, които изцяло да въведат в българското законодателство изискванията на Директива 2009/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 година за определяне на основните принципи, които уреждат разследването на произшествия в областта на морския транспорт, и за изменение на Директива 1999/35/ЕО на Съвета и Директива 2002/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета. Понастоящем тя е въведена в българското законодателство с Наредба № 23 от 2011 г. за докладване и разследване на произшествия в морските пространства. Във връзка с пълното ѝ транспониране законопроектът предлага включване на точки в Допълнителните разпоредби на КТК, които да дефинират понятия като „много тежко морско произшествие“, „тежко морско произшествие“ и „значително замърсяване на околната среда“. Обръща се също така внимание на разграничаването на правилата и органите, свързани с разследването на произшествия във вътрешните водни пътища спрямо тези, приложими при морските произшествия и инциденти.
III.	Проектът на закон предвижда и синхронизация с разпоредбите на Директива 2009/16/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 година относно държавния пристанищен контрол, транспонирана в българското законодателство с Наредба № 12 от 2010 г. за проверките по реда на държавния пристанищен контрол. За тази цел в КТК се въвежда изискване за извършване на определен брой проверки по реда на държавния екологичен контрол на корабоплаването в рамките на една календарна година, като същевременно се установят ясни процедурни правила за осъществяване на контрола по отношение на всеки един параметър.
IV.	Не на последно място следва да се има предвид, че на 22 декември 2016 г. законопроектът за изменение и допълнение на Кодекса на търговското корабоплаване е приет от 43-ото Народно събрание на първо четене. Процедурата по разглеждане и приемане на проекта на закон не е приключена поради разпускането на законодателния орган на 27 януари 2017 г. Междувременно с Писмо № С(20017) 300/3 от 24 януари 2017 г. Европейската комисия официално е уведомила Република България, че с решение от същата дата е поставила начало на процедура за нарушение № 2017/0022 по чл. 258 от Договора за функционирането на Европейския съюз за това, че Република България не е въвела в срок изискванията на Директива на Съвета 2014/112/ЕС от 19 декември 2014 г.
След представяне на мотивите, не последваха коментари и въпроси.
С оглед на гореизложеното и в резултат на проведеното гласуване, Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове единодушно предлага (с 9 гласа „за”) на Народното събрание да приеме на първо гласуване законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на търговското корабоплаване, № 702-01-12, внесен от Министерски съвет на 09.08.2017 г.
КОМИСИЯ ПО ЕВРОПЕЙСКИТЕ
ВЪПРОСИ И КОНТРОЛ НА