About the new Almanac of the Bulgarian society "Dostoevsky", Volume 2 - Journal NotaBene
About the new Almanac of the Bulgarian society "Dostoevsky", Volume 2
34(2016). Editor: Lazar Koprinarov
Prof. Nonka Bogomilova, D.Sc.
Prof. Nonka Bogomilova, D.Sc. (nonka_bogomilova@mail.bg)
Institute for the Study of Societies and Knowledge at BAS
Появата на "Достоевски: мисъл и образ", т.2 (Алманах на Българско общество "Достоевски") ознаменува петата годишнина от създаването на Обществото. Този солиден том, както и първи брой на Алманаха, отразява разнообразните изяви и форми на творческо общуване в Българското общество „Достоевски" в периода октомври 2013 - май 2015 г.: лекции, дискусии, изследователски статии от наши и чужди автори, авторитетни познавачи и майстори в интерпретацията на проникновеното слово на големия руския писател и мислител. Разнообразните дисциплинни профили на активните членове на Обществото, представени в новия брой на Алманаха хармонират с многопластовата мисъл и естетика на неговия патрон: литератори, философи, хора на изкуството, психоаналитици, поклонници на творчеството на Достоевски от други области на науката и духа, достигнали по свой личен път дълбини в неговата интерпретация.
Поредният, втори том на Алманаха „Достоевски: мисъл и образ" не само продължава компетентните интерпретации на темите и героите у Достоевски, но същевременно проецира по-далечен и широк хоризонт към неговото творчество като цяло. Разнообразието и разноречивостта на подходите към него, представени в Алманаха - литературоведски, философски, изкуствоведски, психоаналитичен - съответстват на многопластовите му и неизбродни духовни дълбини. Името, доброто, красотата, смъртта, свободата на волята са ценностите и понятията, които населяват и оживяват тези дълбини в отделните, но взаимообвързани студии. Съпоставителният ракурс при много от тях създава около творчеството на Достоевски сложна констелация от теми, идеи и автори (Тютчев, Мигел де Унамуно, Шмеман, Бернанос, Толстой, Бахтин, Гачев), на фона на които още по-ярко се откроява неговата мисловна и чувствена мощ. Така българската културна рецепция на Достоевски, представена в Алманаха като дълголетна традиция, продължава своята биография и във второто десетилетие на новия век.
В първата част на обемния том са включени теоретични статии, анализиращи основни категории и персонажи в най-известните му произведения. Сред авторите присъстват както български, така и чужди (руски, италиански, испански) авторитети в достоевистиката. В план на илюстрация към това твърдение, ето някои от тях: Алесандра Елиза Визинони (Бергамо) - Концепция „смерти великих людей» в письме-исповеди Николая Ставрогина; Нина Димитрова - Софийност и инферналност: героините на Достоевски; Емил Димитров - Името у Достоевски; Христо Манолакев - Лизавета и идеята за доброто в романа „Престъпление и наказание"; Анастасия Гачева (Москва) - Достоевский и Тютчев: художественные и историософские параллели; Жорди Мориляс (Барселона) - Мигел де Унамуно и Фьодор Достоевски: филология, политика и религия; Калин Михайлов - Дневникът в търсене на трансцендентната красота: Шмеман, Достоевски, Бернанос.
Втората част на Алманаха по традиция представя основни аспекти и форми в организационния живот на Обществото, обрисувайки една рядко срещана днес картина на свободно и равнопоставено творческо общуване, основано на неписан кодекс на изследователска и дискусионна етика. Публикуваните поздравителни адреси по случай тригодишнината на Обществото от Стефано Алое, заместник-президент на International Dostoevsky Society и от Жорди Мориляс, научен секретар на International Dostoevsky Society свидетелстват за международната разпознаваемост и набиращ сила авторитет на този млад не само като биография, но и като дух интелектуален кръг.
Третия значим акцент в новия брой на Алманаха на Българско общество «Достоевски» е тематичният блок, посветен на творчеството на известния философ, културолог и литературовед Георги Гачев (1929-2007) и на годишнина от рождението му. Подбрани са текстове и анализи, които хвърлят тематични и идейни мостове от Г.Гачев към Ф.Достоевски. Публикувано е встъпителното слово на Председателя на Обществото, негов идеен и организационен двигател - Емил Димитров, биографичен материал от Анастасия Гачева - дъщеря на Г.Гачев, както и интересни анализи на аспекти от богатото му и оригинално творчество: Камен Михайлов - Логософът (Нормативността на езиковата описателност по Г. Гачев); Емил Димитров - Срещата като събитие и преображение (Г. Гачев - от Бахтин към Достоевски). Разбира се «черешката на тортата» тук е «Космосът на Достоевски» от самия Георги Гачев.
Трета, четвърта и пета част от богатата и сложна структура на Алманаха представят нови и разнообразни подстъпи, подходи и автори, осмислящи творчеството на Ф.Достоевски, включително в контекста на културната му «география». Тук е включена първата публикация у нас на Достоевский и Европа от Георгий Флоровский в комбинация с информативна библиография върху присъствието на творчеството на Достоевски в България за периода 1920-1944 г.
Рубриката «Извори и интерпретации» включва Религиозно-философски фрагменти от Ф. Достоевски и изследването на литературния историк и критик Алфред Бем (1886-1945) Толстой в оценката на Достоевски. А „На фокус Пио Бароха" представя Въведение към темата от Жорди Мориляс и текста на известния испански романист (1872-1956) Психологическото раздвоение у Достоевски.
Рецензията за книгата на Стоян Асенов Битие и отсъствие. Достоевски и опитът за смъртта (С., 2014), получила първа награда в категория „Хуманитаристика" в годишните награди на портал „Култура" свидетелства за непреходния характер на философските теми и решения у Достоевски и за непресъхващия респект на българския интелектуален елит към тях.
Бързото и качествено издаване и красиво художествено оформление на Алманаха, освен свидетелство за сериозния творчески труд от страна на неговия съставител - Емил Димитров - показва за пореден път и високия професионализъм на издателство „Изток-Запад".
Новият брой на Алманаха на Българско общество „Достоевски" отразява както неизчерпаемите мисловни и емоционални дълбини в творчеството на руския писател, така и високата интелектуална класа на представените - от България и чужбина - негови интерпретатори. Същевременно той напомня и за порасналия международен авторитет на Обществото, доказателство за което е солидното му представяне на състоялия се през тази година XVI Международен симпозиум на International Dostoevsky Society в Гранада, Испания от неговия председател - Емил Димитров - и от още двама участници от България.
Номинирането на София с първи, убедителен резултат за домакин на следващия, XVII Международен симпозиум, който ще се проведе през 2019 г. е ново голямо световно признание за младото Общество.