Национален парк-музей "Самуилова крепост" - Списание "още за КЪЩАТА" - Строителство, Архитектура, Проектиране | ka6tata.com
На това място през 1014 г. се е разиграла една от най-големите трагедии в историята на българската държава.
Самуилова крепост, река "Струмешница", Петрич
Източник: Снимки: Дияна Кинова и Димитър Шиклев
На 14км. западно от гр.Петрич в полите на Беласица планина, на 5км. северно от с. Ключ и непосредствено до река "Струмешница" се намира "Самуиловата крепост". Мястото е само на 4км. от границата ни с Република Северна Македония. Лесно може да се стигне до там по асфалтов път. На входа на комплекса е разположен удобен паркинг за посетителите. Покрай брега на р.Струмешница се върви по красива алея, преминаваща през мост над реката и се стига до парка-музей. Пътеката, която води до подножието на хълма е живописна и може да се насладите на изключителната гледка на красивите стари чинари, "прегърнали" коритото на реката.
Красивият мост над реката.
За националния парк- музей и паметника:
Национален парк-музей „Самуилова крепост“ е тържествено открит на 23 октомври 1982 година. Останките от средновековното укрепление и селище са консервирани, а районът около него е благоустроен. Отдалеч се вижда величествената бронзовата фигура на цар Самуил в цял ръст и четирите бетонни пилона, изградени в най-високата част на хълма, върху руините от средновековната кула. Владетелят с подвити колене е прекършен от болката по своите ослепени войници. От двете му страни на пана са изобразени релефите на войниците - едновременно трагични и величави. Автор на паметника е професор Борис Гондов. Крепостта е важен туристически обект в Югозападна България. От 2003 година тя е включена в списъка от 100 национални туристически обекта на БТС.
На стената са изобразени ослепените войни на Цар Самуил.
В съчиненията на византийски хронисти от XI век се съобщава за преграждането на Ключката клисура с широка преградна стена – дема. Археологическите изследвания сочат, че демата представлява сложна система от отбранителни съоръжения, които започват от склоновете на Беласица, южно от село Ключ и опират на север в слоновете на Огражден. Укрепителните съоръжения се простират в протежение на повече от 8 километра. Самата крепост, известна по-късно като Самуилова крепост, е само част от тази фортификационна система.
Над останките на крепостната кула е издигнат кръгъл монумент.
Крепостта е изградена върху основите на тракийско и ранно-българско селище. Върху хълма цар Самуил построява землено укрепление, защитено от три концентрично разположени вала и два рова. Първият вътрешен вал има сложна конструкция с ядро от камъни и пръст и скара от дървени греди. Гребенът на вала е завършвал с широка стена, изградена от ломени камъни, споени с кал. Върху най-високата част на хълма са открити правоъгълни каменни основи на дървена наблюдателна и отбранителна кула, конструктивно свързана с каменната стена. Останалите два вала имат единна структура на насипа си. Разположението на Самуиловата крепост позволява да се контролира цялата клисура и да се използва като команден военно-стратегически пункт на всички сектори на отбранителната система.
Основи на кулата.
Във фортификационно отношение укреплението носи белезите на българската укрепителна традиция, характерна за времето на Първото българско царство. Този начин на укрепяване не се среща никъде другаде освен още в Самуиловата столица в Преспа.
Сега на територията на музейния комплекс може да видите останки от крепостните съоръжения, кулата, 13 малки и една голяма землянки. Артефакти от археологическите разкопки са разположени в помещенията на входа на крепостта.
Множеството информационни табели помагат на посетителите да се ориентират в обстановката и да се запознаят с историята, дори без да бъдат придружени от гид.
За трагичните събития:
На това място през 1014 г. се е разиграла една от най-големите трагедии в историята на българската държава. При битката византийският император Василий ІІ, разгромил самуиловата войска и я пленил почти изцяло. Цар Самуил и неговото обкръжение едва успели да се спасят. Съобразно християнската доктрина, пленени християни трябва да бъдат освобождавани след края на войната. Византийският император потъпкал това военно правило и ослепил пленената 14-хилядна българска войска, като оставил на всеки сто души по един водач.
Голямата землянка.
Самуиловата крепост е мястото, напомнящо ни за голямата трагедия за самуиловите войни и проявената нечувана жестокост и военното престъпление от византийския император Василий ІІ. Няма и не може да има друго определение за ослепяването на 14 000 обезоръжени и беззащитни пленници. Което е по-скоро повод за срам на Василий Втори, който напълно заслужава „титлата" не Българо-, а Човекоубиец. Виждайки скръбното шествие на осакатените си войници, сърцето на цар Самуил не издържало.
Дълбоки следи от трагичните историчаски събития са останали в паметта на населението от този район. Затова говорят легендите и названията на местности като Очевад, Чукалица, Смърдешница и други.
Насладете се на прекрасните дървета, обгръщащи реката.
Работното време за Самуилова крепост е:
Коледа/24–25 декември/
В близост до "Самуиловата крепост може да посетите разкопките на "Хераклея Синтика", гр. Петрич и Комплекса на баба Ванга в местността "Рупите"