28/2020 г.
Искрен Таиров
Владислав Владимиров Василев
информационна сигурност, лечебни заведения, модел за сигурност.
Актуалността на настоящото изследване се определя от нарастване на изискванията и на заплахите за информационната сигурност на лечебните заведения. Целта е изследване на особеностите, състоянието и проблемите на информационна сигурност на лечебните заведения в България. Задачи: проучване и анализиране на състоянието на информационната сигурност на лечебните заведения в България и перспективите за подобряване; очертаване на добри практики; анализ на възможностите на някои нови технологии; дефиниране на концепция за модел за информационна сигурност, подходящ за МБАЛ. Изследователската теза, е че изискванията и заплахите към информационната сигурност нарастват постоянно. Това налага осъществяване на превантивни мерки и високо ниво на сигурност и защита на данни и услуги, както и непрекъснатост на бизнеса и се отнася с особено значение за лечебните заведения, които събират, съхраняват и обработват лични данни и данни за здравното състояние от своите пациенти. Нивото на информационна сигурност може да бъде повишено, посредством прилагането на модел за информационна сигурност.
В студията е направен анализ на състоянието на информационната сигурност на лечебните заведения в България и е дефинирана концепция за модел за информационна сигурност, който се базира на: добри практики; следва препоръките, насочени към техническото изпълнение, изисквани от GDPR; отчита принципа на нивата на защита.
JEL Класификатор: D80.
В световен мащаб, дигиталните продажби в сегмента на персоналното банкиране растат, както и инвестициите на банковите институции в дигитализация. Инспирирана от тези тенденции, целта на изследването е да се проучи потенциала на дигиталните маркетингови канали да повлияят върху клиентската лоялност в банковия сектор, като създадат допълнителни ... В световен мащаб, дигиталните продажби в сегмента на персоналното банкиране растат, както и инвестициите на банковите институции в дигитализация. Инспирирана от тези тенденции, целта на изследването е да се проучи потенциала на дигиталните маркетингови канали да повлияят върху клиентската лоялност в банковия сектор, като създадат допълнителни ползи за клиентите. Изложена е тезата, че използването на дигитални маркетингови канали при банкирането на дребно може да повлияе положително клиентската лоялност. След провеждане на фокус групи са очертани три основни ползи от използването на дигитални маркетингови канали в банковия сектор (платформи за онлайн банкиране, мобилно приложение и системи за автоматичен отговор на запитвания) – спестяване на пари, спестяване на време и удобство при управление на банковите продукти. Установените ползи са включени в концептуален модел, който допуска директното им влияние върху лоялното поведение на клиентите, както и индиректно такова – чрез клиентската удовлетвореност. Валидността на модела е проверена чрез метода на линейно-структурното моделиране, като за оценката на параметрите са приложени непраметрични процедури. Установено е, че възприеманите ползи от използването на дигитални иновации в маркетинговите канали на банките влияят индиректно върху лоялността на клиентите, като оказват пряко положително влияние върху клиентската удовлетвореност. Състоянието на удовлетвореност от използването на дигитални канали от своя страна насърчава лоялното поведение на клиентите. Структурните връзки в модела са валидни както по отношение на клиентите, ползващи услугите само на една банка, така и за клиентите на повече от една банка.
Необходимостта от адекватно използване на бюджетното салдо като фискален инструмент за регулиране на икономиката е осезаема в условия на забавени темпове на икономически растеж. Дебатът по отношение възможността, посредством държавния бюджет, да се поддържа баланс между икономическа стабилност и социална справедливост продължава десетилетия. Друг ... Необходимостта от адекватно използване на бюджетното салдо като фискален инструмент за регулиране на икономиката е осезаема в условия на забавени темпове на икономически растеж. Дебатът по отношение възможността, посредством държавния бюджет, да се поддържа баланс между икономическа стабилност и социална справедливост продължава десетилетия. Друг въпрос, който също съществува, е дали дефицит или излишък в бюджета биха предизвикали по-висок икономически растеж. Целта на анализа е да се провери дали съществува зависимост между размера на бюджетното салдо и растежа на БВП чрез иконометричен анализ на тези две променливи величини и сравнение на получените резултати между България и държави-членки на Европейския съюз, както и държави от Балканския полуостров (Кипър, Чехия, Естония, Унгария, Латвия, Литва, Малта, Полша, Сло-ва¬кия, Словения, Румъния, Хърватия, Гърция, Сърбия, Турция и Северна Македония). Конкретната задача е да се аргументира необходимостта от балансиране на публичния бюджет и от намаляване на бюджетния дефицит с цел постигане на устойчив реален икономически растеж. Изследователската теза е: постигането на балансирано бюджетно салдо и намаляването на разпределителната и преразпределителната дейност на правителството допринасят за постигането на по-висок реален икономически растеж в изследваните българска и европейски икономики. Основните резултати от изследването показват, че: намаляването на бюджетния дефицит и балансирането на бюджета се отразяват положително върху реализирания реален растеж на икономиката в анализираните европейски държави през периода 2007 – 2018 г.
Развитието на икономическите процеси и дейности, поражда необходимост от адекватни знания и умения, свързани с установяването и разкриването на измами. Актуалността на студията е обвързана с непрекъснатата промяна на средствата и подходите, използвани от контролните органи, от нововъзникващите явления и процеси, изискващи иновативно мислене и от ... Развитието на икономическите процеси и дейности, поражда необходимост от адекватни знания и умения, свързани с установяването и разкриването на измами. Актуалността на студията е обвързана с непрекъснатата промяна на средствата и подходите, използвани от контролните органи, от нововъзникващите явления и процеси, изискващи иновативно мислене и от динамиката на технологиите и програмните средства за извършване на финансови измами. Целта на студията е да се изведат присъщите характеристики на финансовите измами и на техните извършители като се анализират нормативните актове, регламентиращи проявните й форми и се систематизират видовете финансови измами. Поставената цел се реализира посредством изпълнение на следните задачи: дефиниране на понятието „измама“; извеждане на основните характеристики на финансовите измами; анализ на правната уредба; систематизиране на видовете финансови измами по определени признаци; изследване на профила на извършителя на финансови измами. Тезата, която се защитава е, че финансовите измамите са динамични и комплексни явления, които изискват адекватни мерки от страна на контролните и правораздавателните органи, при отчитане на промените в профила на извършителите и в методите за извършване на неправомерните действия. В резултат на изследването е систематизирана правната регламентация на финансовите измами, изведени са критерии за тяхното разграничаване и е направена връзка с характеристиките и профила на извършителите на финансовите измами.