Безработицата в българските села е втората най-висока в ЕС, Кърджали в Топ 3 на "Села има, хора няма"
Безработицата в българските села е втората най-висока в ЕС, Кърджали в Топ 3 на „Села има, хора няма“
Безработицата в селските райони на България е втората най-висока в страните от Европейския съюз, сочат данни на Евростат. Само Испания със своите 17% безработица в тези региони изпреварва страната ни, където този показател е 16%.
Двуцифрено число на безработицата е отчетено още в Естония, Ирландия, Гърция, Латвия, Литва, Словакия и Унгария.
В края на 2012 г. у нас в градовете са живели 5,3 млн. души или 73% от населението, а в селата – 1,9 млн. души, или 27% от населението на страната. За първи път в демографската история на България населението на селата пада под 2 милиона души, сочат обобщени данни на НСИ за демографските тенденции в страната.
Безработните в българските села през миналата година са били 125 000 души. Според данните на Евростат – около 112 млн. души в ЕС обитават селски райони, но земеделския труд в ЕС-27 се оценява през 2012 г. на 10,1 млн. работещи единици. Една работна единица се равнява на едно лице, работещо на пълно работно време цяла година, уточнява анализът.
Данните на европейската статистика отчитат, че през миналата година приблизително с една четвърт е намалял броят на хората в ЕС, които се занимават със земеделски труд в сравнение с предходното десетилетие.
Най-голямо общо намаление на заетостта в селскостопанското производство е отчетено в Словакия – минус 59 на сто и Естония – минус 56 на сто. Заетостта в селското стопанство е намаляла с приблизително 30% още в България, Латвия, Румъния, Чехия, Унгария, Гърция, Швеция и Дания.
Единствените страни в ЕС, които отчитат увеличение на селскостопанския им труд за последните 10 години, са Малта – ръст с 14%, и Ирландия – ръст от 5 на сто.
Анализът отчита също и миграцията на населението към селските райони в ЕС, като най-значим прираст на населението в преобладаващо селски региони е регистриран в Белгия (8 на 1000) и Франция (5,3 на 1000).
Франция отчита и най-значим ръст на население, което живее в предимно селски райони – 19,5 млн. души. Други страни със значителен брой от хората, които живеят в селски райони са Ирландия, Чехия, Полша и Словакия – с приблизително една трета селско население.
От друга страна най-голям спад на населението в селски райони е регистриран в Литва и Латвия – минус 20%.
За България Евростат отчита спад на населението в селските райони от минус 10 на сто. През миналата година в преселванията между населените места в България са участвали 82 250 лица, като най-голямо териториално движение е регистрирано по направлението „град – град” (46,5 на сто), показва справка на НСИ.
Значително по-малки по брой и относителен дял са миграционните потоци по направлението „село – село” – 9,4 на сто. Относителният дял на преселилите се от градовете в селата е 21 на сто и е по-малък, отколкото в обратното направление – „село – град” – 23,0 на сто.
Към края на миналата година населените места у нас са били 5 278, от които 257 са градове и 5 021 – села. Разпределението на населението по населени места в края на годината е резултат от неговото естествено и механично движение, а така също и от административните промени в селищната структура на страната, показват данните на НСИ.
Към края на 2012 г. населените места у нас без население са били 172. Най-голям брой населени места без население е имало в областите Габрово, Велико Търново и Кърджали, а в около 1 100 български села живеят от 1 до 49 души.