Полезни ли са европейските средства за икономиката?:: Investor.bg
Полезни ли са европейските средства за икономиката?
Нужна е промяна в модела на финансиране от Европейския съюз, твърдят експерти
Полезни ли са европейските средства за икономиката и какъв е приносът им за ръста на брутния вътрешен продукт (БВП) на дадена страна? Оказа се, че отговорът на този въпрос никак не е еднозначен.
Един програмен период приключи, започна друг, но все още влиянието на средствата, които идват от Брюксел, не показва очакваните ефекти. Около тази теза се обединиха част от участниците в конференция на тема „Еврофондове, публични програми и интелигентен растеж“, организирана от Economix.bg с подкрепата на Асоциацията на индустриалния капитал в България.
Според Деница Николова, заместник-министър на регионалното развитие и благоустройството, има нужда от цялостна промяна в модела на финансиране.
„Към момента не се вижда очакваният ефект върху икономиките на страните от Европейския съюз (ЕС), включително и България, от усвояване на фондовете. Разбира се, страната ни има добри резултати и постигнахме много неща през предишния програмен период, особено от гледна точка на финансирането, но в глобален аспект има нужда от промяна“, обясни Николова.
По думите ù вече приоритетно ще се финансират проекти, които ще генерират приходи и ще имат възвръщаемост на инвестициите.
Николова подчерта, че ефективното използване на ресурсите и повишаването на енергийната ефективност са сред основните приоритети на Стратегията „Европа 2020“. Заместник-министърът напомни, че ОП „Регионално развитие 2007-2013” е допринесла изключително много за устойчивата мобилност, подобряване на градската среда и др.
„Близо 500 млн. лв. от програмата бяха вложени в инвестиции в модернизиране на градския транспорт и интелигентни системи за графика, което доведе до намаляване на въглеродните емисии. Обновихме хиляди квадратни метра паркове и зелени площи, което допринесе за по-екологична среда в градовете“, отчете тя.
За и против присъединяването на България към еврозоната
В новия програмен период по ОП „Региони в растеж 2014-2020” са отделени също немалко средства за устойчива градска мобилност, алтернативни начини за предвижване, пешеходни и велоалеи, както и възможности за по-зелена среда в градовете. В рамките на програмата е предвиден ресурс за енергийна ефективност на публични и жилищни сгради. Продължава и националната програма за енергийна ефективност на многофамилните жилищни сгради с ресурс от над 2 млрд. лв., каза още Деница Николова.
Според Николова основният замисъл зад създаването на т.нар. Кохезионна политика в рамките на ЕС е да се постигне сближаването между отделните региони в Съюза. Кохезионната политика работи с помощта на няколко целеви фонда на европейско ниво, които насочват безвъзмезден ресурс (на проектен принцип) към по-слабо развитите страни и региони. Въпросът е доколко тази основна цел на Кохезионната политика и свързаните с нея европейски фондове се постига.
"Не е тайна, че от оперативните програми се възползват главно кръгове, близки до властта. Освен това в повечето случаи се финансират проекти, които не създават нови работни места (или поне не трайни) и не генерират икономически растеж. Говоря за проекти от сферата на културата или развитието на градската срда, които безспорно са чудесни, но не носят добавена стойност към икономиката на Българя. Примерите са много, особено извън София“, посочи Десислава Николова.
Тя е категорична, че са нужни промени на институционално ниво. По думите ѝ от 2006 г насам регионите в България подобряват благосъстоянието си, но с твърде различни темпове.
„Повечето части на страната, по-бавно или по-бързо, подобряват благосъстоянието си в относително изражение, т.е. спрямо средноевропейското ниво. Това обаче не изглежда да се дължи на усвоените от тях европейски фондове. В същото време разликите в благосъстоянието между областите в страната се задълбочават. Това е така, защото темповете на подобряване на благосъстоянието са много различни и докато някои области кретат, други (като София, Варна и Стара Загора) буквално летят. Може дори да се спекулира, че евросредствата спомагат за задълбочаването на тези разлики, защото някои от най-силните икономически области усвояват и най-много средства. Докато това е така, по-богатите областите ще стават все по-богати, а по-бедните ще продължават да се отдалечават от тях“, обясни още икономистът от ИПИ.
Тя даде за пример Бургас, където БВП на областта се срива само в една година, през 2014 г., което води и до рязък спад на БВП на глава спрямо средноевропейското ниво – от 40% през 2013 г. на 35% през 2014 г. Този срив се дължи на индустрията в областта и най-вероятно е свързан с резкия спад на приходите от дейността на "Нефтохим" (заради спада на цените на бензина) предвид начина на смятане на областния БВП, но не и с усвояване на пари от ЕС, по който показател Бургас е сред шампионите.
Пред Investor.bg Николова коментира още, че евентуалното намаление на средствата за усвояване през следващия програмен период заради Brexit всъщност е положително и не би навредило на икономиката ни.
Тя подчерта още, че вместо безвъзмездно финансиране, трябва да се върви към промяна на грантовете във финансовите инструменти и да се търсят повече варианти за нисколихвени заеми. Стимулирането на земеделските производители да застраховат продукцията си също е пример в тази посока, посочи още тя.
Според Кирил Величков, ръководител управление Европейски проекти в СИБанк, също е крайно време моделът на финансиране да бъде променен.
„Крайно време е да се разбере, че грантовете и финансовите инструменти трябва да работят заедно и тези два компонента не се конкурират. Има нужда от повече гаранционни инструменти, които да улеснят банките в отпускането на кредити. Необходимо е също да се опростят правилата за кандидатстване, защото търговските банки не са само посредник при получаването на парите, а и партньор“, добави Величков.
Още по темата: Европроекти оперативни програми еврофондове икономиката на България Десислава Николова Деница Николова финансови инструменти
Ако парите от ЕС се раздават на каплак (което е грешно принципно) ще има по голям ефект, защото на лахото от мааалата като му дадеш 20лв и той отива да яде и пие, а когато дадеш на #КОЙ 20 милиона под формата на някаква поръчка почти нищо не остава в родната икономика след покупката на S-класи, яхти и компаньонки. Едно нещо е факт, за България еврофондовете са вредни, изкривяват пазара и унищожават дребните и не толкова дребни фирми и бизнеси които са неспособни да спечелят държавна поръчка или европрограма. И това води до оставане на пазара само на фирма #КОЙ.
И защо Европа е виновна, а не нашите, дето не могат да направят една стратегия, а да не говорим за контрола й? Най-тъжното е че билите, които нанесоха и продължават да нанасят, ще се отразяват още дълги години.
П.п. Има и малко добри неща, но са прекалено малко.
Дунавските държави ще трябва да финансират сами стратегията за региона след 2020 г.*