prehod.omda.bg - Бюлетин на "Пресслужба "Куриер", август 1993 - 27 август 1993
София, 27 август 1993 година
Брой 167 /954/
СЪОБЩЕНИЕ НА ЛИБЕРАЛНО-ДЕМОКРАТИЧЕСКАТА ПАРТИЯ В БЪЛГАРИЯ ПО ПОВОД НА ОфИЦИАЛНО ГОСТУВАНЕ В МОСКВА И САНКТ ПЕТЕРБУРГ ПО ПОКАНА НА РУСКАТА ЛИБЕРАЛНО-ДЕМОКРАТИЧЕСКА ПАРТИЯ.
Oт 11 до 16 август 1993 г. делегация на Либерално-демократическата партия на България /ЛДП/ бе на официално посещение в Москва и Санкт Петербург по покана на руската Либерално-демократическа партия и на нейния председател Владимир Жириновски.
Ръководителите на двете партии - г-н Веселин Кошев и г-н Владимир Жириновски, продължиха започнатите от тях В София разговори за създаване на Православен съюз между България, Гърция, Сърбия и Русия. Това е опит за осъществяване на баланс, а не на противопоставяне на нахлуването на ислямския фундаментализъм в Европа. Набелязани са и конкретни стъпки за учредяването на Обединена европейска либерално-демократическа партия. Разменени бяха широк кръг от външно- и вътрешнополитически въпроси, засягащи България и Русия, като задълбочено бе обсъдена и сложната политическа обстановка в Европа.
Ръководствата на двете партии бяха приети от иракския посланик в Москва г-н Гафил Хюсеин. Българската и руската либерално-демократически партии получиха официална покана да бъдат съучредители на предстоящата международна конференция в Багдад, която ще обсъди законовите основи на ембаргото, наложено от САЩ и от техните сателити. Разменени бяха становища и започнаха първите консултации по организирането на официално посещение на делегация на Либерално-демократическата партия на България в Ирак до края на годината.
Младежкият съюз на Либерално-демократическата партия на България бе приет за редовен член на Non-aligned students & youth - международна младежка организация, учредена през април 1993 г. в Ирак и включваща представители на повече от 70 организации от 36 страни на Европа, Азия, Африка и Латинска Америка.
Българската делегация бе обект на необикновен интерес от страна на масмедиите и бяха дадени няколко пресконференции както в Москва, така и в Санкт Петербург.
Подписването на официалния протокол и допълненията към Договора от юли 1993 г. се състоя в бизнес-клуб "Аркадия" и бе записвано за три телевизионни канала, след което се състоя двучасова пресконференция на председателите на двете партии.
В официалната делегация на Либерално-демократическата партия на България бяха включени и известни български бизнесмени, които водеха ползотворен диалог с многобройните си руски колеги и официалните представители на държавните структури и организации. Председателят на Икономическия съвет г-н Орлин Ризов бе включен в Инициативния комитет /ИК/ на "Игрите на добра воля”, които ще се проведат през 1994 г. в Санкт Петербург. Между известните имена в ИК са Тед Търнър, митрополитът на Москва, космонавти и други.
Икономическият експертен съвет на ЛДП открива от 1 септември 1993 г. в Москва търговско представителство, което няма да извършва директни търговски операции, а ще се занимава с посредническа дейност.
В години на сложен и мъчителен преход от комунистически тоталитаризъм към демокрация и пазарно стопанство, при наличието на очевиден икономически упадък, висок ръст на безработицата и рязко обедняване на населението, силно увеличаване на престъпността - и всичко това, водещо до засилване на социалното напрежение, до обезверяване на хората, демотивиране и обезсмисляне на живота им, до усещането за несигурност за тяхното бъдеще, българската ЛДП смята за свой дълг да ориентира своята икономическа стратегия към доказаните възможности на частното предприемачество. Известно е, че нейната социална база се състои от малкия и от средния частен собственик. Целта на партията сега е да поощри бизнес-контактите с руските партньори в сфери с доказан взаимен интерес. Празнословията по митингите, площадната демокрация, популистките лозунги и скъпо струващите ни представления на парламентарния цирк оставяме на други партии и организации. Ние искаме да помогнем на своята страна с политическите си контакти в момент на икономически и политически колапс.
В тази връзка по покана на ЛДП е предстоящо тримесечното посещение на официален представител на американската фондация "Форум", която подготвя специалисти за новите демократични управления в Източна Европа в областта на политиката, бизнеса и масмедиите. Гостът е експерт в областта на мениджмънта и банковото дело.
В края на септември и началото на октомври 1993 г. предстои официално посещение на г-н Кошев и г-н Жириновски в Германия.
София, 26 август 1993 г.
София,27 август- Следва предоставеният за разпространение пълен текст на:
ОТВОРЕНО ПИСМО НА ПРЕЗИДЕНТА НА КОНФЕДЕРАЦИЯТА НА ТРУДА "ПОДКРЕПА" Д-Р КОНСТАНТИН ТРЕНЧЕВ - ВИЦЕПРЕЗИДЕНТ НА МЕЖДУНАРОДНАТА КОНФЕДЕРАЦИЯ НА СВОБОДНИТЕ ПРОФСЪЮЗИ, ДО ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ ПРОФ. ЛЮБЕН БЕРОВ ПО ПОВОД НА СРЕЩАТА НА ВИЦЕПРЕМИЕРА НЕЙЧО НЕЕВ С ЧИНОВНИЦИ ОТ ПОСОЛСТВОТО НА СР ЮГОСЛАВИЯ.
С гняв и възмущение научаваме от средствата за масова информация за скандалната среща на Вашия заместник Нейчо Неев с отговорни висши чиновници от Посолството на СР Югославия в момент, когато същата страна е обвинена в геноцид пред Международния съд в Хага, с което поставя нашата държава в унизително положение пред международните институции и общественост.
Ще си позволя да напомня още факти от скандалната политическа практика на г-н Неев.
1. Чрез своите необмислени и неадекватни действия е въвел в заблуждение крупни западни инвеститори и по същество е провалил инвестиция за стотици милиони долари, предназначени за построяване на мост в района Видин-Калафат, построяване на автомагистрала от Видин до Монтана като част от проекта Видин-Кулата и подобряване на туристическата инфраструктура в района на гр.Видин.
2. Без никакви пълномощия и съгласуване с Министерския съвет и с други държавни институции си е позволил да сключи договори за напояване на оризища в Република Турция с води от наши язовири по поречието на река Тунджа, знаейки отлично като отговорен за Комитета по енергетика отрицателните последици от подобна мярка върху и без това негативния в резултат на сушата воден баланс на България.
Проведените постфактум закрити заседания на Министерския съвет, целящи да узаконят тези негови деяния, не могат да скрият от широката българска общественост истината.
3. Самоволното "отпущане" на 40 млн. долара заем на Република Македония - акт, който е от изключителните компетенции на Народното събрание. С тази своя постъпка заместник-министърът е превишил правата си и ни е поставил в деликатно положение спрямо нашата западна съседка.
4. В пълен разрез с приетия от Народното събрание Закон за приватизацията същият е разпоредил да се започне процедура по приватизация на енергетично предприятие в гр.Ямбол. Върху този сектор от българската икономика е наложен мораториум и не са възможни никакви приватизационни сделки.
Г-н министър-председателю, като президент на една от най-големите неправителствени организации в Република България и като български гражданин настоявам пред Вас на основание гореизложените факти да отнемете незабавно правомощията на г-н Нейчо Неев до окончателно решаване на проблема от Народното събрание.
Поведението на това лице буди основателни съмнения в психичното здраве на последното и би трябвало да бъде обект на последващ задълбочен анализ от страна на психиатричната наука. Подобно хиперактивно неадекватно поведение е характерен симптом на редица психични заболявания, които се третират в специализираните за целта заведения с медикаменти и чрез фиксация /връзване/.
УСТАВ /ЧАСТ ТРЕТА - ПОСЛЕДНА/ НА БЪЛГАРСКО АНТИ-СПИН ОБЩЕСТВО, ПРИЕТ НА УЧРЕДИТЕЛНО СЪБРАНИЕ НА 9 МАРТ 1992 Г. В СОфИЯ.
Чл. 15. Контролен съвет.
/1/ Контролният съвет заседава най-малко веднъж месечно и се свиква от неговия председател, както и по искане на всеки от членовете му.
/2/ Заседанията на Контролния съвет са редовни, ако присъстват повече от половината му членове.
/3/ Той взема решения с обикновено мнозинство на присъстващите.
/4/ Всеки член на Контролния съвет може да бъде избиран най-много за два мандата.
/5/ Правомощия на Контролния съвет:
1. Проверява, активно съдейства и участва в изпълнението на решенията на Общото събрание, на Управителния съвет и на другите вътрешни актове на БАСО.
2. Проверява и контролира финансовата дейност, както и правилното съхраняване и опазване имуществото на БАСО.
3. Изготвя заключения по годишния отчет и баланса.
4. Избира свой председател.
5. Отчита дейността си пред Общото събрание.
Чл. 16. Председател на Управителния съвет:
/1/ Всеки член на БАСО може да бъде избиран за председател най-много за три мандата от по две години.
/2/ Правомощия на председателя:
1. Организира, ръководи и контролира дейността на Управителния съвет в съответствие с решенията на Общото събрание.
2. Представлява БАСО в страната и чужбина, като го задължава с подписа си.
3. Подготвя и свиква заседанията на Общото събрание.
4. Разработва програма за оперативната дейност на БАСО за всяка отчетна година.
5. Изготвя годишния отчет и баланса и ги внася в Общото събрание.
6. Осигурява стопанисването и опазването на имуществото на БАСО.
7. Взема решения по текущи въпроси, които са извън компетенцията на Управителния и на Контролния съвет
8. Осъществява и други функции, възложени му от Общото събрание.
V. НАЧИН НА ПРЕДСТАВЛЯВАНЕ
Чл. 17. /1/ БАСО се представлява от председателя на Управителния съвет, а в негово отсъствие - от заместник-председателя.
/2/ За отделни действия представителите могат да упълномощават и трети лица, включително и нечленове на Управителния съвет.
Чл. 18. БАСО образува своето имущество и се издържа от:
- встъпителни и целеви вноски;
- спонсориране, помощи, дарения и завещания от български и чуждестранни физически и юридически лица в пари, вещи, движими и недвижими имоти, ценни книжа, произведения на изкуството и други;
- приходи от стопанисваните имущества на БАСО;
- приходи от собствена законосъобразна дейност, от фирми към сдружението и участие в търговски дружества;
- приходи от благотворителни мероприятия.
Чл.19. /1/ Имуществото на БАСО се състои от: движими и недвижими вещи и имоти, вещни права, парични средства, вземания, ценни книги, дялово участие в местни и задгранични дружества, права върху обекти на интелектуалната собственост, право на собственост върху произведения на изкуството и всички други права, които могат да бъдат имущество на юридически лица.
/2/ Имуществото се вписва в специален регистър на БАСО.
VII. ФИНАНСОВА ДЕЙНОСТ
Чл.20. /1/ Финансирането дейността на БАСО в съответствие с целта и задачите му се осъществява въз основа на годишния бюджет, който се приема от Управителния съвет.
/2/ Изследвания, анализи, извършването на конкретни дейности във връзка с осъществяването целта и задачите на БАСО могат да бъдат финансирани извън бюджета със средства, предоставени целево от трети лица.
/3/ Актовете на разпореждане с основните фондове на БАСО се извършват по решение на Управителния съвет, съгласувано с Контролния съвет.
/4/ Разходите, свързани с дейността и управлението на БАСО, се покриват от неговите приходи.
/5/ Управителният съвет може да отнесе част от приходите в основен фонд на БАСО.
/б/ Финансовата година е календарната година.
Чл. 21. /1/ БАСО се прекратява по решение на общо събрание с квалифицирано мнозинство или по решение на съда в предвидените от закона случаи.
/2/ Смъртта на дарител или прекратяването на юридическо лице-дарител не води до прекратяване на сдружението или до отмяна на пожертвованията.
/3/ След прекратяване на сдружението БАСО имуществото му се ликвидира по законоустановения начин.
Чл.22. По спорни въпроси между членовете на БАСО по отношение прилагането на този устав е компетентно Общото събрание, а между заседанията му - Контролният съвет.
Чл. 23. Този устав е приет с решение на Учредителното събрание на БАСО от март 1992 г. в София.
ПРОЕКТ ЗА ПРОГРАМА НА АГРАРНАТА РЕфОРМА В РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ /ЧАСТ ШЕСТА - ПОСЛЕДНА/ НА БЪЛГАРСКИЯ ЗЕМЕДЕЛСКИ НАРОДЕН СЪЮЗ С ГЛАВЕН СЕКРЕТАР АНАСТАСИЯ МОЗЕР, ПРЕДЛОЖЕНА ЗА ОБСЪЖДАНЕ НА ЗАСЕДАНИЕ НА УПРАВИТЕЛНИЯ СЪВЕТ НА 5 ЮНИ 1993 Г. В СОФИЯ.
X. СОЦИАЛНА ПОЛИТИКА ЗА БЪЛГАРСКОТО СЕЛО
1. Основна задача е да се подкрепят икономическите, технологичните, образователните и изследователски аспекти на аграрната реформа и да спомогне формирането на благоприятни условия за тяхното осъществяване с оглед осигуряване благополучието на селското население. Затова социалната политика е много важна и отговорна част от цялостната конструкция на аграрната реформа, чиято крайна цел е възраждането на българското село.
2. Важен елемент на социалната политика за селото е общественото осигуряване и пенсионирането на земеделските производители. Решаването на въпросите в тази област трябва да преодолее сегашните крайно ниски размери на земеделските пенсии. За тази цел е необходимо създаването на самостоятелни осигурителни и пенсионни фондове и тяхното формиране по отрасли, за да се избегне неблагоприятното за земеделските производители преливане на средства. Осигурителните вноски трябва да бъдат диференцирани в зависимост от доходите на осигурените. Без забавяне трябва да се решат и проблемите на здравеопазването на българското село, като за селските жители се осигури достъпна и квалифицирана амбулаторна, консултативна, болнична и санаториална помощ.
Достъпно за селските жители трябва да стане и почивното дело, като за тази цел се използват и наличните в общините курортни и здравновъзстановителни ресурси. От по-големи инвестиции и средства за поддържане се нуждаят транспортните връзки и съобщенията, като в тази област трябва да се създадат и необходимите материални интереси. Вниманието на местното самоуправление трябва да се насочи и към възстановяването и поддържането на училищата, както и към създаването на по-благоприятни и възпитателно действащи условия за учениците. От голямо значение, особено за младежта, е грижата за развитие на спортните клубове на село, като се осигурят необходимите средства, включително от Спортния тотализатор.
3. В сегашните преходни условия сериозна задача в областта на социалната политика е борбата с безработицата и повишаване заетостта на работната сила в българското село. В това отношение са необходими конкретни и специфични мерки във всяка община, като основният инструмент трябва да бъде подемът на селското стопанство и създаването на индустрия, основана на растителни и животински суровини, а също така и използването на приватизационните механизми и привличане на инвестиции. Сериозно внимание изисква създаването на нови отрасли, като например многобройните съвременни форми на туризма.
4. Необходимо е да се създадат сигурни перспективи за укрепването и развитието на семейството на село. Това е свързано с подобряването на материалните условия за живот и културно-битови елементи, като се започне от жилищната среда, снабдяването и т.н., и се завърши с облеклото и ритуалните обичаи. Със семейните проблеми са свързани грижите за две важни уязвими групи от селското население - децата и възрастните. За техните проблеми общините трябва да изпълняват сериозни социални програми. И за двете групи е необходимо засилено внимание към тяхното хранене, а за възрастните хора - битовото им обслужване и връзки с близките им, наред с увеличаването на техните пенсии.
5. Социалната политика за българското село трябва да се осъществява с участието на държавата, на общините и на различните асоциации /браншови съюзи, сдружения, клубове и т.н./ на земеделските производители.
* ДЪРЖАВАТА в лицето на законодателната и изпълнителната власт трябва да осигури нормативната основа и организационната схема на социалната политика за българското село. Наред с това държавата трябва да предоставя началните средства за формиране на осигурителните и пенсионните фондове, както и субсидии за социалната дейност на онези общини, които нямат достатъчно приходи. Участието на държавния бюджет в социалните дейности както непосредствено /чрез средствата за фондовете/, така и чрез субсидиите на общините постепенно ще намалява, докато в началото на 2000 година се превърне в една значително по-малка от сегашната, но устойчива величина.
* ОБЩИНАТА като средище на местното самоуправление е главен фактор на социалната политика. Именно общинската власт със собствени средства и очакваната субсидия от държавата трябва да осъществява основната част от социалната политика чрез развитие на определени дейности /здравеопазване и др./, чрез повишено внимание към определени групи от населението /възрастни хора, деца/, чрез грижи за доходите на населението /повишаване заетостта и т.н./. В практиката на общинските органи не може да се пренебрегва формирането на междуобщински обединения /консорциуми и др./ за постигане на социални цели, както и обединяване на общинския потенциал с държавни или частни институции за решаване социалните проблеми на населението в селата.
* АСОЦИАЦИИТЕ на земеделските производители трябва самостоятелно или като бъдат подпомагани, да се превърнат в сериозен фактор за решаване социалните, битовите и културните проблеми на българското село. Голяма обществена сила, особено при решаване на социалните проблеми, са жените на село. В техни ръце са не само грижите за децата, но в много случаи и за възрастните, а и за по-широки социални кръгове. Сериозна помощ могат да оказват, защитавайки интересите на своите членове, както и техните материални и духовни потребности, от една страна, синдикалните организации на село, а от друга - селските читалища.
XI. ЗАКОНОДАТЕЛСТВО
1. Осъществяването на Програмата на Българския земеделски народен съюз за аграрната реформа изискба вземане на многобройни управленски, икономически и финансови мерки. Същевременно то не може да се извърши без осигуряване на необходимата за това нормативна основа.
2. Приближаването на поземлената реформа към заключителния й етап позволи да се видят редица подводни камъни, заложени в Закона за собствеността и ползването на земеделските земи и Правилника за прилагането му, които досега се забелязваха само от някои специалисти. Въвеждането като доказателство за собственост на нотариално заверена декларация даде в резултат заявяването на 3 млн.декара земя в повече от наличната по време на отнемането й. Това принуждава поземлените комисии да правят проверки с разпити на свидетели, което, от една страна, им отнема много време, а от друга, довежда до твърде несигурни резултати. Като последица от това досега са подадени 50 000 жалби срещу откази на поземлените комисии да признаят правото на собственост върху заявена земя. Като се има предвид изключителната тромавост на съдебната процедура, както и решаването на делата въз основа на свидетелски показания, още отсега се очертава, че съдът след половин или една година ще признае право на собственост в мнозинството от случаите върху земя, която фактически не съществува като количество. Общинските поземлени комисии пристъпват към обявяване на изготвените планове за земеразделяне, без да се съобразяват с подадените жалби. При това положение или жалбоподателите ще бъдат принудени да обжалват и плана за земеразделяне, или пък, когато техните жалби бъдат уважени, решенията няма да могат да бъдат изпълнени. В първия случай поземлената реформа ще се забави за неопределено време, а във втория ще се породи опасно социално напрежение. Обременяване на собствениците със значителни разходи за адвокатски възнаграждения и претоварване на нотариалните служби ще се получи, когато въз основа на поставените решения на общинските поземлени комисии собствениците започнат да се снабдяват с нотариални актове, без които не може да се осъществи пазар на земята. Значително социално напрежение вече създава и разпоредбата на чл.52, ал.4 от Правилника /за заплащане на трайните насаждения/ особено в случаите, в които земята е била взета при колективизацията заедно с трайни насаждения. С оглед на всичко изложено в Закона за собствеността и ползването на земеделските земи и в Правилника за прилагането му следва да се внесат следните изменения:
* следва да се създаде определена йерархия в доказателствата за собственост по чл. 12, ал.2 и 3 от закона;
* следва да се опрости и оптимизира редът за обжалване, като се съгласуват двете обжалвания /относно признаването правото на собственост и относно плана за земеразделяне/;
* следва да се даде възможност на общинските поземлени комисии да подготвят срещу неголяма такса проекти за нотариалните актове и да участват в охранителните производства по издаване на нотариалните актове в помощ на собствениците;
* следва да се преуреди заплащането на трайните насаждения, като се отчита стойността на взетите при колективизацията и се създаде възможност за разсрочка на плащанията.
3. Данните от подадените молби от собствениците показват, че около 45% от тях живеят в градовете. Това предполага масово прибягвяне към отдаване на земята под аренда. У нас обаче закон за арендата няма, а разпоредбите на Закона за задълженията и договорите относно договора за наем не могат да се приложат полезно при арендата на земя. Това налага във възможно най-кратки срокове да се приеме закон за арендата на земеделски земи.
4. Модерното земеделие налага нарастващото използване на технически средства. Относно тяхната собственост и използването й като обезпечаване на задължения няма специфична нормативна уредба.
Това налага да се приеме закон за уреждане собствеността и залога на земеделски и превозни машини от значителна стойност по подобие на едноименния закон от 1930 г.
5. Изоставянето и разграбването на напоителните съоръжения налагат бързи законодателни мерки за създаване и уреждане на статуса на специални сдружения, които да поемат грижите за напояването в съответните землища. За тази цел трябва да се приеме закон за хидромелиоративните сдружения /за водните синдикати/.
6. Особено полезна роля за осигуряване на земеделската продукция при изгодни застрахователни вноски и широко покриване на застрахователните рискове може да изиграят кооперациите.
Тази тяхна дейност обаче трябва да се уреди със закон по подобие на Наредбата-закон за взаимнозастрахователните сдружения от 1936 година.
7. Законът за опазване на селскостопанските имущества от 1974 г. е твърде остарял и не е съобразен с новите структури в земеделието. На първо време той трябва да се осъвремени, а впоследствие да се замени с нов.
8. Българският земеделски народен съюз не може да вярва на сегашното Народно събрание, че то ще приеме посочените закони. Очевидно поне основната част от тях ще останат за следващия парламент.
Бързата необходимост от такива закони още повече налага по-скорошно провеждане на избери за такъв парламент Българският земеделски народен съюз ще направи всичко необходимо за приемането на тези закони, като още отсега започва тяхното подготвяне.
АНАЛИЗ НА ЖАЛБИ И СИГНАЛИ ПО ИЗБОРИТЕ ЗА ВЕЛИКО НАРОДНО СЪБРАНИЕ, ПРОВЕДЕНИ НА 10 И 17 ЮНИ 1990Г. /ЧАСТ ПЪРВА/. Обработката на жалбите и сигналите и огласяването на резултатите е направено от група, ръководена от консултанта към Комисията по изборните книжа на ВНС Валери Цветков, през месец март 1993 година.
На заседание на Комисията по изборни книжа на Великото народно събрание /ВНС/ от 30 декември 1992г. се установи, че до този момент експертната група не е извършвала задълбочена научно-техническа обработка на жалбите и сигналите, постъпили в Централната избирателна комисия /ЦИК/ 90 и мандатната комисия към ВНС, поради което се взе решение допълнително да бъде направен такъв преглед и анализ. За тази цел бяха привлечени на обществени начала студентите Илия Лингорски и Росен Радев /П.4-А/.
По жалбите и сигналите не е правена пълна фактологическа проверка, тъй като това не е в прерогативите на работната група. Освен това не са преглеждани всички жалби и сигнали, тъй като една част от тях липсват /П.4-1/, а друга част не касаят по-сериозни нарушения според приложената класификационна схема.
Под ръководството на консултанта към комисията Валери ЦВетков независимо от експертната група без заплащане и допълнителни разходи бе извършена следната работа:
1. Преглед на стенограмите и решенията на ЦИК относно постъпили жалби и сигнали.
2. Общ преглед и класификация на жалбите и сигналите, постъпили в ЦИК и мандатната комисия към ВНС.
3. Изготвяне на подробна класификационна схема за научно-технически анализ и обработка на документите.
4. Отделяне и класифициране на жалби и сигнали, касаещи по-важни закононарушения съгласно направената класификационна схема
5. Разработване на компютърна програма за въвеждане на предварително класифицираните по видове нарушения от жалбите.
6. Анализ и изготвяне на доклад.
ІІ. КЛАСИФИКАЦИЯ НА ЖАЛБИТЕ И СИГНАЛИТЕ
Бр. нарушения
А - ИЗБИРАТЕЛНИ СПИСЪЦИ 159
А1 Наличие на "ФАНТОМИ” в избирателните списъци 7
A11 Дублирани - Чл. 12 /4/ 5
А12 Починали - Чл. 12 /5/ 3
А13 Лишени от избирателно право - Чл. 12 /5/ 2
А14 Непълнолетни - Чл. 12 /2/ 15
А15 Неживеещи на територията на секцията - Чл. 12 /2/ 36
А19 Други наличия на фантоми в избирателните списъци 3
А2 Липсващи избиратели в списъците - Чл.3 20
А3 Отказ на властите за извършване на поправки - Чл. 15 /1/ 10
А4 Неспазване сроковете за обявяване на изб.списък - Чл. 14 9
А5 Съставяне на списъци не по установения ред - Чл. 10 /1-3/ 16
А6 Неправомерно издаване на служебни бележки и адресна регистр. 17
А7 Отказ за предоставяне копие от избирателния списък 2
A8 Неправомерно добавяне на лица в избир.списък за ІІ тур 11
А81 Неправомерно съставяне на списъци ІІ тур 2
А9 Други нарушения, свързани с избирателните списъци 1
Б - ИЗБИРАТЕЛНИ КОМИСИИ 79
Б1 Неравномерен състав и ръководство 17
Б2 Съставяне без консултации с политическите сили - Чл.26 /1 и 2/ 8
БЗ Неспазване на сроковете за комисиите - Чл.29 и 28 /2/ 3
Б4 Проблеми с членовете на комисии 2
Б41 Неправомерно участие в комисия 26
Б42 Неправомерна замяна на член на комисия 6
Б43 Отказ за освобождаване от работа член на комисия - Чл.34 /1/ 2
Б44 Недопускане до участие на член на СИК 1
Б49 Други проблеми с членовете на комисии 1
Б5 Неподходящи помещения за секции 7
Б6 Неправомерно сформирани секции 3
Б61 Неправомерно закрити секции 2
Б7 Нередовни или липсващи документи на СИК 1
В - ИЗБОРНА КАМПАНИЯ 450
В11 Нарушение свободата на агитация - Чл.50 /1/ 11
В12 Поставяне на агит.материали на непозволени места - Чл.50 /2/ 12
В13 Унищожаване на агитационни материали - Чл.50 /4/ 8
В14 Агитация в изборния ден или 24 часа преди него - Чл.51 /2/ 80
В15 Агитация от кметства, деполитизирани органи /МВР, МНО, МВнР/ 57
В19 Други нарушения на агитацията 1
В2 Упражняване на натиск върху избирателите 6
В21 Физическо насилие и побой 8
В211 Заплаха със смърт или отказ на медицинска помощ 7
В22 Нанасяне на имуществени вреди 4
В23 Заплахи и уволнение от работа 6
В24 Заплахи с отнемане на пенсиите и др. 13
B25 Присъствие на кметове, милиция и т.н. в изборните помещения 86
В251 Присъствие на военни командири в изборните помещения 41
В26 Упражняване на натиск върху малцинствени групи /цигани и др./ 22
В27 Упражняване на натиск върху военнослужещи от командири 15
В28 Натиск върху гласуващите от СИК 28
В29 Друг натиск и насилие върху избирателите 12
В31 Обещаване или раздаване на пари преди гласуване 10
В32 Продажба на дефицитни стоки 4
В33 Заплащане на сметки - наеми, ток и др. с държавни средства 2
В34 Уреждане на пиршества с държавни средства 3
В35 Раздаване на земя за временно ползване 1
В39 Други средства за купуване на гласове 6
В4 Дезинформация за хода и начина на гласуване 7
Г - ПРОЦЕДУРА НА ГЛАСУВАНЕТО 586
Г1 Нарушаване тайната на гласуване 3
Г11 Кабини с възможност за наблюдение 32
Г12 Прозрачни пликове 8
Г13 Присъствие на други лица в кабините при гласуване - Чл.57 /2/ 43
Г14 Гласуване извън кабините - Чл.57 /3/ 25
Г15 Липса на бюлетини от дадена купчина в кабината 82
Г161 Поставяне на малък брой бюлетини в кабината 5
Г17 Проверка съдържанието на пликовете 9
Г18 Проверки от външни лица в кабините 2
Г19 Друго нарушение тайната на гласуването 6
Г21 Запечатване на празната урна в отсъствието на хора - Чл.54 2
Г22 Едновременно гласуване в две избирателни урни 28
Г23 Пълната урна се оставя без наблюдение или извън помещението 1
Г24 Незапечатани или неправилно запечатани урни 9
Г25 Гласуване без урна 2
Г29 Други нарушения, свързани с избирателните урни 2
Г31 Гласуване без проверка на документи за самоличност - Чл.56 29
Г32 Лишаване на войници и др. от възможност да гласуват 50
Г33 Неправилно отбелязване гласувалите в изб. списък - Чл.59/2/ 3
Г34 Неотбелязване в паспорта на гласуването - Инстр. 12 10
Г35 Неправомерно допускане до гласуване /чужденци и др./ 38
Г36 Допускане на повторно гласуване или с няколко плика 7
Г361 Отбелязване в избирателния списък на негласували 1
Г37 Гласуване вместо друго лице 1
Г38 Неправилно недопускане до гласуване 30
Г41 Започване на гласуването преди определения час 10
Г42 Приключване на гласуването преди определения час - Чл.55 17
Г43 Временно прекратяване на гласуването 6
Г44 Намеса и оказване натиск при работата на СИК 12
Г441 От страна на член на СИК 12
Г442 От военни командири 2
Г45 Разделяне на гласуването за срочнослужещи от другите 22
Г46 Недопускане на наблюдатели или натиск върху тях 5
Г49 Друга намеса и натиск в работата на СИК 5
Г51 Предварително поставени бюлетини в пликовете 7
Г52 Наличие на предварително зачеркнати бюлетини в кабините 3
Г53 Наличие на различни бюлетини в една купчина 8
Г54 Затруднен достъп до бюлетини 9
Г55 Изнасяне на бюлетини 2
Г56 Създаване на безредици в помещенията 15
Г59 Други затруднения при гласуване 1
Г6 Неправилно напечатани бюлетини 10
Д - ИЗБОРНИ РЕЗУЛТАТИ 278
Д11 Несъответствие между броя на пликовете и гласувалите 25
Д111 Подадени гласове за партия липсват в протокола 2
Д12 Несъответствие между пликовете и действителни+нед.гласове 17
Д13 Неправилно определяне недействителните бюлетини 8
Д14 Участие в броенето на външни лица 1
Д15 Едновременно разпределяне на бюлетини от няколко лица 2
Д16 Груби сумарни грешки в протоколите 2
Д17 Броене на бюлетините извън секцията 2
Д18 Недопускане на наблюдатели при броенето 3
Д2 Поправки в цифрите от протоколите 1
Д21 Поправки в броя на празни пликове или недействителни гласове 7
Д22 Поправки в броя на гласувалите 5
Д23 Поправки в броя на гласувалите по пликове 2
Д31 Попълване на протоколите с молив 3
Д32 Оставяне подвижен среден лист с резултати без подписи на СИК 5
Д33 Разрязване страниците на протокола с цел подмяна 1
Д34 Отказ от даване на препис извлечения от комисията - Инстр. 13 2
Д35 Липса на подписи на членове на комисията 3
Д36 Празно място за резултати в протоколите 2
Д37 Натиск от РИК или длъжностни лица за промени в протоколите 10
Д39 Други предпоставки за фалшификации 6
Д4 Фалшифициране на протоколи 3
Д41 Фалшифициране на подпис на член от СИК 6
Д42 Фалшифициране на резултати от СИК 16
Д43 Фалшифициране на резултати от РИК 31
Д44 Фалшифициране на резултати от ЦИК 1
Д45 Грешки при изчисляване на резултати 1
Д46 Неправомерно обявяване на резултат за избран НП - Чл.72 3
Д49 Други фалшификации на резултати 1
Д5 Нарушения при предаване на протоколите на СИК в РИК 1
Д51 Забавяне предаването на протоколите на СИК в РИК 8
Д52 Недопускане на придружители при предаване на протоколите на СИК 8
Д53 Приемане на протоколи от РИК без проверка на правомощията 1
Д54 Пренасяне и предаване на протоколи на СИК в РИК 8
Д59 Други нарушения при предаване на протоколите 3
Д6 Намеса в работата на РИК 5
Д71 Неспазване задълженията на ЦИК - Чл.31 7
Д72 Неспазване задълженията на РИК - Чл.32 17
Д73 Неспазване задълженията на СИК - Чл.33 23
Д8 Неправомерни и объркващи инструкции на ЦИК 24