Могат ли водораслите да произвеждат енергия за слънчеви панели?
Водораслите могат да бъдат използвани за повишаване на енергийната ефективност и да бъдат част от кръговата икономика, смятат от иновативния проект Swedish Algae Factory.
От Marin Marinov, публикувана на 11 април 2019
Могат ли слънчевите панели да загряват вода, дори когато времето навън е облачно? Да, ако са свързани към плантации с водорасли. Такава бизнес идея предлагат от проекта “SUNALGAE” (от английски - Слънце и водорасло), който е част от шведския стартъп Swedish Algae Factory.
Компанията е изградила два обекта с кремъчни водорасли край малкия град Кунгсхамн. Тези мини плантации са свързани към ферма за риби като по този начин Swedish Algae Factory не само извършва процес на производство на енергия, но и помага за екологичното равновесие. Водораслите пречистват водата от фермата, като едновременно с това произвеждат биомаса и се използват за извличане на нано-материал, който се използва в соларните панели за повишаване на ефективността им.
Защо водорасли?
Водораслите могат да се използват за най-различни екологично насочени инициативи като производство на биогориво, органични торове, биохимикали за лекарства или пък природна козметика. Те, също така, могат да помогнат за намаляване на отпадъчните хранителни вещества в рибовъдните стопанства, както и за абсорбирането на въглеродния диоксид във водата. Но водораслите могат да бъдат използвани и за засилване ефективността на слънчевите панели.
Водораслите са растения, които поради разположението си във водата с вековете са изградили способи да фотосинтезират при много ниски нива на проникване на светлина. В същото време, обаче, те имат изключително голям коефициент на “улавяне” на лъчите. Особено ефективни са кремъчните водорасли, защото могат да фотосинтезират и да произвеждат енергия, дори когато на практика светлината не достига до тях.
Тези водорасли могат и да блокират ултравиолетовите лъчи (UV). Тази тяхна способност е много важна, защото по този начин те защитават кожата на хората, като предпазват ДНК-то от опасни за здравето мутации. В енергетиката това качество на кремъчните водорасли се използва, за да се увеличат защитните механизми на слънчевите панели и да се повиши тяхната ефективност, включително при облачно време. UV-резистентността на водораслите ги прави много търсени в козметичната индустрия, което е допълнителен източник на приходи за стартиращи компании, споделят от Swedish Algae Factory.
В проекта “SUNALGAE” водораслите се използват и за прилагане на т.нар. контролиран цъфтеж, за да се ограничат негативните ефекти от еутрофикацията - производството на големи количества азот и фосфор при минералното хранене на растенията в един воден басейн. За да постигне тази задача, Swedish Algae Factory отглежда водораслите в плитки корита.
Досега стартъпът е тествал технологията си чрез две малки плантации. Поради успешните резултати, скоро се очаква изграждането на мащабна производствена база, която вече е лицензирана от шведските власти.
Swedish Algae Factory е част от проектите на европейския план за кръгова икономика. Миналата година стартъпът получи финансиране в размер на 1.7 милиона евро от програма “LIFE” на Европейския съюз. Проектът е подкрепен и от Европейския институт за иновации и технологии (EIT), както и от Шведската агенция за енергетика.
Имате ли подобна идея?
За първи път тази година български проекти могат да кандидатстват за европейския енергиен акселератор “Social Innovation to Tackle Energy Poverty”. 15 финалистите от България, Румъния, Полша, Чехия и Унгария ще получат достъп до световния енергиен гигант Schneider Electric и участие в 5-месечна акселераторска програма с енергийни експерти от цял свят. А победителят за всяка държава ще бъде награден и с поощрителна награда от 3500 евро.
Заради огромния интерес и запитвания в последните дни, срокът за кандидатстване беше удължен до 14 април (неделя).