Кой представлява дружествата след изтичане на срока за ликвидация? | новини, право, счетоводство, документи
Кой представлява дружествата след изтичане на срока за ликвидация?
Наскоро бях изненадана от практиката в голяма българска банка по отношение на търговски дружества в ликвидация, а именно – да не се признава правото на ликвидатор да представлява търговско дружество след изтичане на срока на ликвидация, определен от съдружниците, доколкото с изтичане на срока за ликвидация се прекратявали и представителните функции на ликвидатора.
Съгласно външното правоотношение, спрямо всички трети лица ликвидаторите имат права и носят отговорност като управителните органи в търговско дружество. В капиталови търговски дружества вписването на решението за назначаване на ликвидатор е условие за влизане в сила на това обстоятелство. До заличаване на ликвидатора като такъв от търговския регистър ликвидаторът е единственият законен представител на търговското дружество в ликвидация. Спрямо ликвидаторите могат да се налагат санкции като към изпълнителните органи на търговски дружества, включително принудителна административна мярка по чл. 182 (2), т. 2 (а) ДОПК – забрана за напускане на страната.
Законът не ограничава със срок мандата на ликвидатора в търговско дружество в ликвидация. Мандатът на ликвидатора не е за срок, а за извършване на точно определени действия – действия по производството по ликвидация.
До горния извод ме навежда съществуващата уредба на изпълнителните органи на единствения тип дружество по българското право, в което е предвидено членовете на тези органи да се избират за определен срок – акционерното дружество:
Независимо от ограничения със срок мандат, изтичането на този срок не засяга представителната власт на органите на акционерното дружество спрямо трети лица – съгласно чл. 235 (5) от Търговския закон, касаещ представителната власт на членовете на изпълнителните органи на акционерното дружество, “Овластяването и неговото оттегляне има действие срещу трети добросъвестни лица след вписването им”. До вписване на заличаването на членовете на изпълнителните органи на акционерното дружество представителните им права спрямо третите на търговското дружество лица не са преустановени. В този случай на изрично ограничен по силата на закона със срок мандат представителната власт на членовете на изпълнителните органи на акционерното дружество във външното правоотношение (спрямо трети лица) се прекратява само след заличаването членовете на изпълнителните органи на търговското дружество като такива, вписано в търговския регистър, което вписване има конститутивно действие1.
Уредбата на срока на ликвидация на търговско дружество се съдържа в чл. 266 (2) от ТЗ: “Срокът, в който трябва да завърши ликвидацията, се определя от общото събрание на дружеството с ограничена отговорност и акционерното дружество, а за останалите търговски дружества – по единодушно решение на неограничено отговорните съдружници. Такъв срок определя и съдът с решението си за назначаване на ликвидатори. При необходимост определеният срок може да се продължи”.
Изтичането на срока за извършване на ликвидация не води до прекратяване на права или задължения на трети лица към дружеството, нито до пораждане, нито до промяна на такива права. Изтичането на срока за извършване на ликвидация не води до прекратяване на производството по ликвидация. Както се посочва в решение от 17.03.2004г. на ВКС по гражд.д. № 914/2003 г., I г.о., търговска колегия, “… определеният … срок на ликвидация на едно дружество не е преклузивен…”. Срокът за извършване на ликвидация по чл. 262, ал. 2 ТЗ е инструктивен.
Изтичането на този срок, ако не е придружено с изрично изявление на съдружниците или акционерите на търговско дружество в ликвидация за освобождаване на ликвидатора, не се отразява на представителната власт на ликвидатора по отношение на трети лица. Обратното би противоречало на естеството на уредбата на търговските дружества и на тяхното представителство по отношение на сигурността на търговския оборот. В този смисъл Определение № 8775/03.10.2003 г. на ВАС по адм.д. № 7559/2003 г., I о.: “… разпоредбите на ТЗ, уреждащи прекратяването, ликвидацията и заличаването, уреждат един последователен и непрекъснат процес, при който от прекратяването до заличаването на дружеството няма период от време, в който дружеството да остане без представляващ…”.
За съжаление, няма съдебна практика, която да се е посветила изрично на този въпрос. Едно от малкото изчерпателни съдебни решения касае този проблем при кооперациите – в Решение № 149/02.07.2008 г. на ВтАС по в.ф.д. №127/2008 г., ГК. Прилагам цитат, доколкото мотивите на съда, изложени в това съдебно решение, могат да бъдат приложени и към режима на срока на ликвидацията за търговските дружества: “…при прекратяване на дейността на кооперацията общото събрание определя срок за ликвидация. Този срок обаче има значение в отношенията между общото събрание на кооперацията и назначения ликвидатор…. липсата на конкретно решение за срок на ликвидацията не е съществен елемент от решението на общото събрание на кооперацията за прекратяването й…”.
Надявам се, че горното ще преустанови превратното разбиране и порочната практика, съществуваща по отношение на търговски дружества в ликвидация с изтекъл срок на ликвидация, което произтича от неразбиране на института на представителство при търговските дружества и конкретно – неразбиране на функциите и на статута на ликвидатора.
Автор: Жулиета Големанова, юрист, публ. Труд и Право
Публикувано в Коментари: Право и отбелязано с ликвидатор, ликвидация, търговски закон на август 11, 2011 от lex.
← Статистика от парламентарния Информационно-административен център Омбудсманът: Съдебната система има гангрена, трябва да режем →