България | Малкото решение за КТБ - Капитал
5 сеп 2014, 18:55, 2902 прочитания
Към края на юни свободните пари в банката са 144 млн. лв.
"Мисли първо за малкия." Това предизборно мото на социалистическата партия от миналата година днес отново е актуално. Употреби го сегашният министър на финансите Румен Порожанов във връзка с горещата тема какво да се прави с КТБ, а приликата с предишната употреба на фразата е, че ситуацията отново е предизборна. Предложението му накратко е: всеки от над 250-те хиляди граждани и фирми със сметки в банката да получи еднократно малка сума - между 500 и 1000 лв. Упражнението няма да е скъпо - ще излезе под 90 млн. лв., които са налични в КТБ. А това ще свали чувствително броя на заинтересуваните и недоволните около дълго затворената банка. Лицата със сметки под 1000 лева са малко над 65 хиляди и при евентуално изплащане на сумата преди изборите се гарантира снижаване на напрежението поне при тях.
За да се плати малката сума, няма да има нужда от извънредно законодателство. Допитване на "Капитал" сред юристи показа, че за целта е нужно само управителният съвет на БНБ да се събере и да вземе ново решение, с което да бъде осигурен достъп до депозитите в КТБ. Така че нормативна пречка няма. Има обаче поредното мълчание от страна на централната банка. Тя от седмици не казва в какво състояние е банката, какво трябва да се прави и кога. "Капитал" не получи отговор от БНБ до приключването на редакционния брой.
На пръв поглед операцията изглежда добра – една част от уязвимите българи, например пенсионерите, ще успеят да си вземат блокираните средства, които въпреки малкия размер са жизнено важни за тях. Погледнато по-мащабно обаче, тава е дребен детайл, който цели да разсее вниманието от по-големия проблем - защо все още БНБ не е обявила точното финансово състояние на КТБ и колко е минусът. Оттам максимално бързо да се премине към една от двете опции - несъстоятелност, или по-малко възможната - намиране на частен инвеститор, готов да предостави няколко милиарда лева, с които да съживи банката. С идеята за малките плащания, изглежда, се цели да се отложи точно това решение и част от депозантите най-накрая да разберат, че няма как да не загубят пари.
Законно ли е
Според Порожанов частичният достъп е напълно възможен. Идеята е била обсъдена с представителите на Европейската комисия (ЕК) и Европейската централна банка (ЕЦБ), които според изказванията на финансовия министър са я подкрепили. Представители на БНБ също са участвали на срещата, но по неофициална информация там те отново са защитили позицията си, че българското законодателство не позволява изплащане на депозити преди отнемане на лиценза на съответната банка, а законова рамка за частичен достъп до влогове няма.
Така се оказва, че трите страни в преговорите имат различно мнение - ЕК още преди един месец поиска изплащането на гарантираните депозити да започне "в следващите дни", финансовият министър пък иска те да се изплатят частично, но без използването на държавни пари или на Фонда за гарантиране на влоговете (ФГВБ) в банките, а БНБ упорито твърди, че това няма как да стане, преди банката да бъде обявена в несъстоятелност, но и не иска да й отнеме лиценза.
Това обаче според юристи не е така. Възможността е в чл. 116, ал. 2 от Закона за кредитните институции. Там се се дава право на БНБ, като част от специалния надзор да "спре за определен срок изцяло или частично изпълнението на всички или на някои от задълженията" на КТБ. Според адвокат Цветан Крумов от Schoenherr БНБ вече веднъж е направила едно изключение. На 15 август тя разреши на КТБ да позволи на лицата с депозит в банката да могат да погасяват кредитите си от тях. Начинът за частичното плащане според Крумов, а и много други адвокати, е БНБ да приеме решение за една допълнителна промяна в обхвата на специалния надзор, като допусне изпълнение на задълженията на КТБ по всички или някои от депозитите до определен размер. Това решение трябва да се впише в Търговския регистър по партидата на КТБ. В такъв случай вложителите ще имат достъп до депозитите си според условията, посочени в съответното решение на БНБ. Важен детайл е, че трябва всички вложители да се третират еднакво - без значение дали са граждани или фирми, нито пък каква е сумата на депозита.
Друга възможност според юристи е квесторите да направят анализ, и в случай че той покаже, че банката няма да бъде застрашена, ако се изплати определена фиксирана сума в полза на депозантите, да предложат вариант на БНБ. Тогава с решение на управителния съвет това ще е възможно да се случи. Тази операция може да се осъществи посредством кредит, оформен от КТБ в полза на вложителя. Заемът ще е обезпечен със залог на част от неговия депозит, който би следвало обаче да е такъв, който има статут на гарантиран от ФГВБ. При евентуална несъстоятелност депозантът ще получи вземането си от фонда и ще върне кредита на банката.
Справка на "Капитал" показва, че физическите лица със сметки в КТБ са около 250 хиляди, но по много от тях има символични суми и реално суми над 10 лева има по около 140 хиляди. Ако се плащат еднократно 1000 лева, това ще реши изцяло проблема с блокираните сметки на малко над 65 хиляди, т.е. на почти половината от реалните депозанти.
Банката със сигурност има финансов ресурс, с който да плати малките суми. Консолидираният финансов отчет на КТБ за второто тримесечие на 2014 г. показва, че финансовата институция разполага с достатъчно бързоликвидни средства, за да покрие еднократно до 1000 лв. Изчисления на "Капитал" показват, че ако предложението на Порожанов се приеме, това ще струва на банката около 90 млн. лв.
Към края на юни свободните пари в банката са 144 млн. лв. Освен това финансовата институция разполага с близо 800 млн. лв. под формата на финансови активи, които могат да бъдат търгувани и продавани. По-голямата част от тях са под формата на дългови инструменти – краткосрочни, средносрочни и дългосрочни. Това обаче са средства, които не могат да бъдат достъпни веднага. Според Георги Ангелов, старши икономист в Институт "Отворено общество", частичното изплащане на депозитите не е решение на проблемите, но е решение за хората, чиито пенсии и социални плащания са запорирани заради специалния надзор.
Кои са минусите
Решението има и минуси. Например - отмяна от съда, ако се стигне до несъстоятелност. "По този начин се намалява масата на несъстоятелността и се ощетяват интересите на останалите кредитори на банката", коментира адвокат Георги Величков от кантора "Величков, Желязков и партньори".
Наистина заинтересована страна може да оспори плащането при евентуално влизане в несъстоятелност и да поиска връщане на полученото. По закон преди депозантите трябва да се плати на Фонда за гарантиране на влоговете, на държавата, на служителите на банката. Ако някой от тях реши, че е ощетен, теоретично може да се обърне към съда. Но за фонда и държавата това звучи несъстоятелно, след като операцията е точно по волята на управляващите.
Друга подробност е, че така хората и фирмите с депозити над 196 хил. лв. ще получат още една малка сума над гарантирания размер. Но това изглежда дребен детайл на фона на потенциалните им общи загуби. Освен това суми ще получат и вложилите, удостоени със специални преференциални лихви. А те по закон въобще не са гарантирани. Засега от БНБ не дават справка колко са тези депозити, така че щетата е трудна за оценка.
Или накратко - решението е законно и много вероятно ще се случи, но има популистки привкус и измества погледа от основния въпрос - какво е състоянието на КТБ и кога най-сетне БНБ ще реши бъдещето на банката.
Етикети: депозити КТБ надзор