Кабинети и зали
Галерия 2005 г.
Сградата на гимназията се намира в Софийския квартал Лозенец. Тя строена в края на 20-те години на миналия век сс подкрепата на Търговско - индустриалната камара по проект на архитекта Никола Пушкаров. Сградата е завършена и официално осветена през 1930 г. Днес внушителната сграда НФСГ е паметник на културата с местно значение.
Артитектът
Михаил Пушкаров
Михаил Стоянов Пушкаров е роден на 12 ноември 1892 г. в град Севлиево. Малко след раждането му семейство Пушкарови се мести в столицата, където Михаил прекарва целия си живот.
Михаил Пушкаров завършва Първа софийска мъжка гимназия през 1910г. Записва архитектура в Политехниката в Берлин-Щарлотенбург и, с прекъсване поради войната 1912/1913 г, се дипломира с отличие като „диплом-инженер” на 1 окромври 1915 г. За награда получава специален медал от Политехниката.
Арх. Михаил Пушкаров участва в Общоевропейската война и след завършването й от 11 ноември 1918г. е проектант в Министерство на обшествените сгради, пътищата и благоустройството. На 11 юни 1921 г. напуска Министерството и се установява на частна практика в София, отначало съвместно с арх. Васил Мухтаров, а по-късно самостоятелно.
Едновременно през 1928-1929 г участва и по възстановяването на Народния театър в столицата по плановете на проф.арх. Дюлфер, чиито представители са арх. Теодор Горанов и арх. Борис Русев. Непосредствено след това до ркая на 1932 г. арх. Пушкаров работи и по строежа на сградата на ректората на Софийския университет „Св. Климент Охридски” под ръководството на арх. Йордан Миланов. От 1 март 1948г. до 1 февруари 1951г. е гл. Проектант ЦАПО ( сега „Главпроект”), а след тази дата до 27 май 1963г. е на работа в „Здравпроект” в София.
През своята близо 45-годишна непрекъсната проектантска дейност, арх. Михаил Пушкаров е автор на голям брой обществени и частни жилищни сгради, между които:
• Национална финансово-стопанска гимназия на ул. Розова долина 1 в София;
• СПТУМ „Цвятко Радойнов” на бул. Сливница 134 в София;
• Канторният дом с голям хладилник, свързващ успоредните улици Св. София и Позитано в София;
• Сестринският пансионат към болница „Червен кръст” на бул. Тотлебен 19-21 в София;
• Инфекциозната клиника към ВМИ в Пловдив.
По-важни реализирани жилищни сгради по негови проекти са :
• Къщата на д-р Владимир Руменов на ул. Димо Хаджидимов 89 в София;
• Къщата на Никола Капитанов и Георги Кукурешков на ул. Николай Лилиев 5 в София;
• Къщата на Райна Пушкарова на ул. Крум Попов 2 в София;
• Къщата на ген. Никифор Никифоров на пл. Райко Даскалов 2 (вътрешната сграда) в София;
• Къщата на Мария Трумбева на бул. Димитър Благоев 13 в София;
• Къщата на почвоведа Никола Пушкаров на ул. Иван войвода 1 в Софи ;
• Къщата на проф. Константин Кацаров на ул. Любен Каравелов 34 в София;
• Вила-пансион на Георги Стойчев в Костенец;
• Вилата на Димитър Попов в Боровец;
• Вилата на Джерахов/Томасян в Боровец;
• Къщата на Георги Калчев на ул. Данте 6 в София.
Арх. Михаил Пушкаров участва успешно и в конкурси – първа премия от конкурс за типови проекти за окръжен затвор през 1926 г; печели и конкурса за застрояване на квартала „Червен кръст” през 1937 г. Умира на 6 юни 1963г. в София. Творбите му носят силно издържан оригинален почерк.
Скулптурът
е български скулптор и архитект.
Баща му е известен варненски мебелист, а чичо му - лютиер, печелил престижни конкурси в Европа.
Учи в пражкото Художественото училище за приложни изкуства и специализира в Художествената академия във Виена (1920 - 1923 г.) при проф. Едмунд Хелмер. През май 1917 г. става първият български автор, който открива самостоятелна скулптурна изложба в България.
През 1919 г. ръководи курс по декоративна скулптура в родния си град. На 5 септември 1920 г. в бюфета на Морската градина във Варна се състоява втората му самостоятелна изложба. През 1923 г. Шиваров и художникът И. Радинов правят съвместна изложба във Варна. През същата година той е избран в ръководството на Дружеството на художниците в града. Сред най-известните му творби в гр. Варна са скулптурите, украсяващи Икономическия университет във Варна и Фонтанът на сирените (1928) в Морската градина.
От 1928 г. Шиваров живее в София. От този период са много от най-известните му творби
Скулптурите, украсяващи сградите на БНБ, Софийската градска библиотека, Съдебната палата, Министерството на благоустройството и др.