Нов фронт за образованието
Специалните училища трябва да станат педагогически „мозъчни тръстове“ – да отглеждат, да формират и да очертават подходи, които са динамични и иновативни и които трасформират тези деца в активни участници в процеса на учене… Както предлага Hargreaves (2006), училищата трябва да: „.. трансформират отклика си към учащия от стандартизиран към дълбоко персонализиран.“
Децата с КОТУ (КОТУ) са описвани като новия фронт за 21 век за образованието. Както докладва един директор на училище: „Разнообразието от характеристики на децата… ни кара да преструктурираме училището си… [техните] модели на учене са различни… Ние трябва да се стремим да обхванем една педагогика за новата ни група ученици.
Възможности за учителите
Сега знаем толкова много за уврежданията в детска възраст, че трябва да продължим с изследванията от второ поколение. Те трябва да са водени от практиците и базирани на доказателства.
Guralnick, 2004
Само чрез развиването на възможности за учителите да изследват собствените си концепции за това какво е образованието за специални потребности – както и какво не е – само така по-широката образователна общественост ще продължи напред в мисленето си.
Watkins, 2006
Възможности за преподаватели
Изследванията целят да решат проблеми, като постигнат по-дълбоко разбиране.
Какво получават училищата от изследванията:
По-силна доказателствена база;
По-опитна работна ръка;
По-мотивирани служители;
Лидери в ученето (разпространение);
Изграждане на общност от училища;
Въздействие върху маркетинга на училището.
Какво получават учителите от изследванията:
Овластяване;
Професионален интерес;
Възможност за повлияване на училищната политика чрез доказателства;
Събиране на доказателства за предпочитани начини на преподаване;
Промяна на практиките на класния екип.
Изследователска култура
Развиването на изследователска култура включва създаването на мостове между практическия опит в подкрепата на ученици на практикуващите от една страна и техните училища от друга, както и резултатите от изследванията, чрез:
Повишаване на компетенциите и професионалното съзнание на персонала;
Повишаване на опита на персонала в ценни изследователски резултати;
Създаване на динамика, в която могат да бъдат развити идеи;
Организационно признание и отбелязване на стойността от иновативните практики;
Увеличаване на запознатостта на практиците с изследванията.
Прозрачно и етично
Изследванията, водени от практици, не трябва да са закъснели, импровизирани и неподкрепени. Трябва да има добър изследователски процес, който има:
Строгост;
Добро планиране;
Внимателно изпълнение;
Подробно докладване;
Етичност.
(Porter and Lacey, 2005)
Следователно училищата трябва да развият инфраструктура, която ще поддържа изследванията.
Ползи от изследването
Изграждането на изследователска структура в училищата се случва постепенно чрез:
Подкрепа за индивидуалните членове на персонала, които правят изследвания;
Изграждане на професионална библиотека за персонала;
Разпространение на изследователските резултати в училището (например чрез срещи за персонала/старшите лидери/директорите)
Идентифициране на членовете на персонала, които имат изследователски опит и могат да подкрепят другите (например чрез менторство или съвети);
Развиване на училищна политика за изследвания;
Комисия в училището по изследване и етика;
Връзки с местни институции за висше образование (например съветничество, менторство, изследвания);
Екип от старши лидери, който генерира идеи за изследвания;
Прием на външни изследователски проекти (например докторанти);
Търсене на външно финансиране за изследвания, може би в сътрудничество с други училища.
Политики за изследвания и етика
Училищата, които участват в изследвания, трябва да обърнат сериозно внимание на създаването на политики, които да насочват и наблюдават изследванията и установяването на начини за мониториране на изследванията и етиката в училището. Много местни власти вече имат комисии за изследвания и етика, като училищата трябва да помислят върху евентуалното свързване с тях.
Ако училището ви има изследователска политика, разгледайте критично доколко тя отразява общите кодекси на етичната практика (вижте „Допълнителни материали“). Ако училището ви няма такава политика, развийте проект на изследователска политика за училището си. Потърсете съвети от местния университет или изследователска организация, преди да я финализирате.
Кликнете тук за някои предложения относно това какво може да се включи
Изследванията не са на принципа „всичко или нищо“. Много служители в училищата – от заместник директорите до тези, които помагат по време на обяда – могат да се включат и да допринесат към споделен изследователски проект. По теми, които са близки на сърцата им, семействата може също да искат да се включат, като дадат дълбочина и преживяване, което да доведат до добавено обогатяване на изследването. Учениците – дори и тези със СОТ/ДМОТ/КОТУ (СОТ/ДМОТ/КОТУ) – могат да се включат като част от изследователския екип.
Тъй като все повече хора в училищата се включват в изследванията, те генерират собствена инерция, разбиране на процеса и ползите, вълнение и чувство за открития.
Carpenter, B. (2010) A Vision for the 21st Century Special School. London: Specialist Schools and Academies Trust (now The Schools Network).
General Teaching Council for England (2006) Using Research in Your School and Your Teaching: Research-engaged professional practice. London: GTC.
Guralnick, M. (2004) Early Intervention for children with intellectual disabilities: current knowledge and future prospects. Address to the 12th IASSID World Congress, Montpellier, France, 15 June 2004.
Porter, J. & Lacey, P. (2005) Researching Learning Difficulties: a guide for practitioners. London: Sage.
Watkins, A. (2006) So what exactly do teacher researchers think about doing research?, Support for Learning, 21 (1), 12-18.
По-подробно за идеите в тази част можете да прочетете в:
Carpenter, B. (2007) Developing the role of schools as research organisations. In: B. Carpenter and J. Egerton (eds) (2007) New Horizons in Special Education: Evidence-based practice in action. Clent: Sunfield Publications.
Carpenter, B. (2007) Developing the role of schools as research organisations, British Journal of Special Education, 34 (2), 67-76.
Boxall, K. and Ralph, S. (2009) Research ethics and the use of visual images in research with people with intellectual disability, Journal of Intellectual and Developmental Disability, 34 (1), 45-54.
Boxall, K. (2010) Involving people with profound and multiple disabilities in research. Presentation to the Disability Studies Conference, University of Lancaster, September 2010.
British Institute of Learning Disabilities (2009) Hearing from the seldom heard project. Kidderminster: BILD.
Nind, M. (2008) Conducting qualitative research with people with learning, communication and other disabilities: methodological challenges (Review paper). London: Economic and Social Research Council.
Saunders, L. (2007) Supporting Teachers' Engagement in and with Research. London: Teaching and Learning Resources Programme.
University of Cambridge/Foundation for People with Learning Disabilities (undated) 'What About Us?' project. London: Mental Health Foundation.
Обратно към Практика, основана на проучвания
Напред към Изследванията като катализатор на промяната
Writing a research and ethics policy (DOCX, 26 KB)
Involving people with profound and multiple disabilities in research