„Азбуката на Грийнауей“ с голямата награда от „Мастър ъф арт“ - Площад Славейков
„Азбуката на Грийнауей“ с голямата награда от „Мастър ъф арт“
Българският „Рокендрол“ отличен от публиката, „Монолог в антракта“ - за най-добър български филм
Статуетката на „Мастър ъф арт“ е изработена от скулптора Велислав Минеков. Снимка: Орлин Огнянов/НДК
„Азбуката на Грийнауей“ е носителят на голямата награда „Aurubis“ на фестивала за документално арт кино „Мастър ъф арт“. Холандският филм на Саския Бодеке за режисьора Питър Грийнауей представя работата и философията за живота му в личен разговор с 16-годишната му дъщеря Зое. Нейните спонтанни въпроси го карат да разкрие най-съкровените си мисли пред камерата на съпругата си Бодеке. Тримата създават собствена азбука като копие на своя живот и фантазиите си. Церемонията по раздаването на наградите бе на 14 април в кино „Люмиер Лидл“.
Другото голямо отличие на фестивала бе връчено на режисьора Петър Вълчев за „Монолог в антракта“, отличен в категорията за най-добър български филм. Киноразказът за примабалерината Веса Тонова получи приза, присъден му от Фондация „Америка за България“. Кадрите са заснети преди, по време и след последния спектакъл на балета „Лебедово езеро“ от Чайковски на сцената на Софийската национална опера и балет, в който Тонова изпълнява главната роля на Одета-Одилия. В гримьорната, по време на антракта, примата прави своята изповед.
Наградата на публиката получи Борислав Колев за „Рокендрол“. Премиерата на филма за българската роксцена от последните години на миналия век бе един от откриващите филми на „Мастър ъф арт“.
Създателят на фестивала „Мастър ъф арт“ Найо Тицин. Снимка: Орлин Огнянов/НДК
Филмите в четвъртото издание на фестивала са разделени на категории – снощи във всяка една от тях бе отличен най-добрият филм. В „Архитектура и дизайн“ печеливш бе испанският „Мис ван дер Рое – Павилион Барселона в 2 действия“ на режисьорите Пеп Мартин и Хави Кампрес. „Димитрис Папайону: Зад стената“ за хореографа, чиято трупа гостува у нас миналата есен, спечели на режисьора Нефели Сари отличието в категорията „Музика и танц“.
В „Театър и кино“ призът прибра Вили Перелстейн за филма „Ашкан“, в „Литература“ печеливш бе „Чудото на Малкия принц“ на Мариолейне Боонстра. В „Изкуство за деца“ триумфира американският „Танцуващи истории“ на Роб Фрухтман, в „Кулинарно изкуство“ – „Храна на път“ на Мерседес Кордоба.
В категорията „Изобразително изкуство и фотография“ наградата взе „Густав Климт и Егон Шиле: Ерос и Психея“ на Микеле Мали, който откри „Мастър ъф арт“ на 4 април.
„Следи от душата“ на Мартин Купър е призьорът в категорията „Съвременно изкуство“, заглавието бе определено и за „най-красив филм“. За най-добър филм в категорията „Изкуство и власт“ бе отличен „Последното приключение на кактусчето“ на Джордже Маркович. Във „Видео арт и Арт реклама“ наградата бе връчена от еврокомисаря Мария Габриел на Джулиано Доло за петминутния му филм „Умната“.
От късометражните филми награда получи „Кралят на пинята“ на британците Пол Стори и Крис Лий. Призът на младежкото жури за дебютен пълнометражен филм отиде при „Белите стени не казват нищо“ на Джони Робсън и Гейтс Брадли.
Специална награда бе връчена от журито на създателите на филма „Франк Гери: Да строиш правосъдие“, документален разказ за архитектурата на едни от най-добрите затвори в света. Българската кино-критика отличи „Очите на Орсън Уелс“ на Марк Казънс, дългоочакван филм, дебютирал в Кан.
Вижте още: НАЙО ТИЦИН: СВОБОДАТА НА СЛОВОТО ЧЕСТО СЕ ПОТЪПКВА ЧРЕЗ ПРАВИЛАТА (УЖКИМ) ЗА ЖУРНАЛИСТИКА