Предаване за българското училище за роден език в Будапеща, Унгария 25.05.2012 г. | Асоциация на българските училища в чужбина
Предаване за българското училище за роден език в Будапеща, Унгария 25.05.2012 г.
През месец април стартира новата рубрика на Радио „Татковина”, наречена „Нашата азбука”.
В нея Ви представяме българските училища в чужбина, които вече се разпростират на шест континента. Същевременно с това ще научавате новини за най-важните събития в българските училища зад граница.
Ще Ви запознаваме и с многоаспектната дейност на Асоциацията на българските училища в чужбина.
В осмото предаване от рубриката „Нашата азбука” имам удоволствието да Ви представя:
Българско училище за роден език в Будапеща, Унгария.
Може би ще запитате: Защо в дните, през които най-често пеем и слушаме химна на Кирил Методий, решихме да представим точно Българското училище в Будапеща? Ще Ви отговоря веднага. Защото сегашното
Българско училище по роден език в Будапеща е наследник на най-старото българско училище в чужбина,
Българско училище „Христо Ботев” в Будапеща, създадено през 1918 г.
Бих искала да започна с предисловие, с което ще свържа двете училища.
Голяма част от българите, живеещи сега в Унгария, са потомци на заселващите се от средата на ХІХ век насам икономически емигранти. Български градинари, например, са пристигали през XIX век в Унгария, за да търсят по-добри условия за живот. Заселвали се в околностите на големите градове Будапеща, Мишколц, Печ. В началото българските градинари са идвали като сезонни работници и всяка есен се прибирали в България. Но в края на ХІХ век те започнали трайно да усядат. В началото на ХХ век сред българската колония все по-често се срещали търговци на едро и заможни стопани. Назрява идеята за създаване на собствени институции.
През 1914 г. е създадено Дружество на българите в Унгария. Още на първата сбирка се взема решение за основаване на църковно-училищна община. Изготвен е проект, според който българско училище, българска църква и културен дом представляват един общ ансамбъл. Започва набиране на средства.
След войната инфлацията обезценява събраните суми и вместо за строеж, средствата се оказали достатъчни единствено за закупуване на столове. За да има къде да се събират българите, Димитър Димитров предлага собственото си жилище, в което по-късно е оформен и параклис. Училището също не е забравено. Българското училище „Христо Ботев” в Будапеща започва да функционира през 1918 г. Тази година остава паметна за българите в Унгария. За провеждането на учебните занятия са наети две класни стаи в унгарско училище.
Първото българско училище в Будапеща в продължение на години се издържа със собствени средства- наема учители, помещения в унгарски училища, дори осигурява дрехи за бедни деца.
През 50-те години на ХХ век настъпва нов период в развитието на училището. Неговата издръжка и професионално ръководство се поемат от България. Училището се премества в постоянна сграда, предоставена от унгарската държава. До края на 80-те години училището работи със стабилен брой деца, някои от които преминават целия курс на обучение - от детска градина до завършването на гимназия.
Според г-жа Светла Кьосева, цитирам: „В годините на промяната училището не успява да устои на конкуренцията на унгарските училища… Постоянно сменящият се учителски колектив и директори, които не познават средата, езика и културата, не успяха да направят видими неговите положителни страни. Неразбирането на местните условия (каза госпожа Кьосева) доведе до отдръпване на хора и семейства, които винаги са били база на училището.”
Имайки предвид това развитие на обстоятелствата, през 2004 г. Българското републиканско самоуправление в Будапеща основава ново училище. То е наречено Българско училище за роден език. Това училище се явява наследник на основаното през 1918 г. Българско училище „Христо Ботев”. Старото училище е закрито през 2011 г. За съжаление то не доживява своя 100-годишен юбилей.
В настоящия момент броят на децата в Българското училище в Будапеща е 60.
•Учениците са на възраст от 6-18 г.
•Обхванати са в класовете от 1-12.
•Български език
•Народознание
Седмично учениците имат 4 учебни часа. Дните за занятия са понеделник, вторник, четвъртък, петък и събота.
Обучението се провежда в сградата на Българското републиканско самоуправление, в подходящо уредена за целта класна стая.
По желание на местната българска общност, със съдействието на специалисти от Националния институт по образование, е изработена специална програма за обучение.
•Програмата е включена в системата от стандарти за обучение на малцинствата в Унгария.
•Съгласно програмата обучението в Българското училище се извършва на четири нива. Те покриват изискванията за владеене на български език и култура за 4-ти, 6-ти, 8-ми и 12-ти клас.
•В рамките на унгарската образователна система обучението се признава официално. То може да бъде вписано (по желание на ученика) в свидетелството за завършен клас, издавано от унгарското училище.
•Оценката по български език е балообразуваща.
•Също така учениците от гимназиалния курс имат право да се явят на зрелостен изпит по български език. Оценката се вписва в унгарската диплома.
Всичко това, разбира се, е един безспорен успех!
През 2008 г. към Българското училище по роден език е основана Българска детска градина в Будапеща.
Детската градина се посещава от деца на възраст от 3-6 г. В момента броят на малчуганите е 28. Необходимо е да отбележа, че заниманията в детската градина са редовни и целодневни. Провеждат се всеки ден от седмицата. Това отличава Българската детска градина в Будапеща от много други български детски градини зад граница.
В детската градина обучението се извършва на български и унгарски език. Стремежът на родителите е децата да знаят и двата езика. Детската градина функционира с една смесена група от деца на различна възраст.
Преподавателите в училището в Будапеща са в следния екип:
•Г-жа Светла Кьосева - учител и директор
•Г-жа Мария Стоилова - учител
•Г-жа Камелия Делионова - учител
Учебната година започва на 1-ви септември и завършва на 15-ти юни. Съобразно ваканциите в Унгария учениците имат есенна, Коледна и Великденска ваканция.
Българското училище за роден език в Будапеща отбелязва българските официални и традиционни празници. Националния празник на България, както и 24-ти май, училището отбелязва съвместно с българската общност в Будапеща. Честването на традиционните празници е свързано със занятие, например изработване на сурвачки, кукерски маски, мартеници.
Мнозина от възпитаниците на училището посещават и занятията на танцовите състави „Росица” и „Янтра”, вземат уроци по българска музика и фолклорно пеене.
Училище се стреми да разпространява своята дейност и върху останалите поколения от общността. Организиран е курс за възрастни. Предстои разширяване на обхвата на училището с включване в обучението и на деца от провинцията.
Г-жа Кьосева подчерта следното, цитирам: „Училището се чувства наследник на Българското училище, създадено от българската градинарска колония в Будапеща още през 1918 г. Много от родителите, бабите и дядовците на нашите ученици също са учили в тогавашното училище.” … „Учениците при нас са често второ, трето, четвърто поколение българи.”
Също така, каза директорката, цитирам: „Мисля, че няма друго българско училище, което да получава такава сериозна юридическа и държавна подкрепа от приемащата държава.” … „Имаме амбицията да възстановим пълния курс на обучение под формата на двуезично училище - българско-унгарско.”
Ръководството на Българското училище в Будапеща посочи, че голяма част от децата са от смесени бракове, но има и деца от български семейства. Много интересен е фактът, че и няколко унгарчета посещават училището! Те са привлечени от атмосферата и приятелските връзки, които са създали с децата от българското училище.
Усилията на българите в Унгария - за съхраняване на родния език са последователни и обвързани с цялостната дейност на общността. Положителните резултати са доказателство за това, че ускорените процеси на асимилация могат да бъдат забавени. „Цялостният престиж на българската култура и език влияе благоприятно върху тези процеси.”
На Българското училище за роден език в Будапеща желаем бъдещи успехи! Сигурни сме, че то ще продължи да работи за съхраняването на българските традиции, език и култура. Защото: „Народността не пада там, дето знанието живей!”
На всички слушатели на Радио „Татковина” - Честит 24-ти май!