Пред развитието на възобновяемата енергия в България име две особено големи предизвикателства. Първото е как разходите за енергията, произведена от тях, да се разпределят справедливо между всички страни на пазара. Второто (и по-скъпото) е свързано с въпроса кой ще плати за развитието на мрежите ВН, СН и НН, така че те да позволят включване на повече зелена енергия в Българския производствен микс.
Мрежовите аспекти на възобновяемата енергия бяха предмет на специална работна среща между енергийните компании, регулаторната комисия и МИЕ. В края на семинара проф. Константин Шушулов, председател на ДКЕВР, съобщи, че ще се създаде работна група с представители от Комисията, МИЕ, НЕК, ЕСО, "ЧЕЗ България", "ЕВН България" и "Е.ОН България", която да подготви предложения за промени в Закона за енергетиката, Закона за насърчаване на ВЕИ и биогоривата и Закона за енергийната ефективност. Очаква се преди края на 2009 г. промените да са факт, като целта им е да разрешат съществуващите в момента проблеми. Ще се въведе и преференциално изкупуване на енергията от допълнителни видове ВЕИ, като русловите ВЕЦ например, които използват начин за електропроизводство, щадящ природата. Цените за MWh от руслова ВЕЦ в България може да достигнат до 300-350 лв. именно поради тази причина.
Председателят на регулаторната комисия заяви, че по отношение на инвестициите в преносната и разпределителните мрежи, свързани с присъединяването на възобновяема енергия, трябва да се изработи график, в който ясно да се знае кои мощности кога трябва да се присъединят. Възможно е и да се започне практика да се изготвят годишни планове за въвеждане на нови ВЕИ мощности, като така се урегулира огромният инвестиционен интерес към момента. Според енергийните компании, той вече надхвърля 11000 MW. Същевременно, пиковото потребление в българската енергийна система (измерено през януари т.г.) е малко под 8000 MW.
Гюнтер Шуберт, председател на УС на "Е.ОН България", предложи като част от анти-кризисните мерки по отношение на икономиката, в България да се подобрят електроенергийните мрежи. Инвестициите в електроразпределителните мрежи ще подобрят ситуацията на пазара на труда, като същевременно 80% от използваните материали могат да бъдат закупени от български компании. Според г-н Шуберт, чрез инвестиции в инфраструктура България може да се превърне в по-привлекателно място за инвестиции и да се конкурира на регионално ниво в момента, в който инвестиционният климат отново се разведри.
На работната среща от страна на енергийните компании бяха представени най-добрите европейски практики в областта на регулациите за възобновяемите енергийни източници, както и предложения за промени в българското законодателство и нормативната уредба.
Анатоли Сименов, член на УС на "Е.ОН България Мрежи", съобщи, че се очаква около 1680 MW мощности, използващи ВЕИ, да бъдат присъединени към електроразпределителната инфраструктура в Североизточна България. Остава още нерешен въпросът доколко компаниите-инвеститори да бъдат отговорни за разходите, свързани с разширяването на мрежите, предизвикано от големия интерес към ВЕИ.
Гочо Чемширов, директор на дирекция "Регулационен мениджмънт" в "ЕВН България", сподели, че в мрежата на компанията основен проблем е разминаването между потребление и заявени ВЕИ мощности. В районите с по-малко потребление има голям интерес за изграждане на вятърни, фотоволтаични и водни централи, което ще изисква огромни инвестиции.
Финансовият директор на НЕК Лилия Иванова застана на позицията, че обществото трябва да бъде ясно информирано, че въвеждането на повече ВЕИ ще доведе до по-високи цени. Според нея, при формирането на новия модел за разпределението на разходите за енергия от ВЕИ трябва да залегне принципът не само потребителите в регулирания пазар, но и тези в либерализирания, да поемат част от "зелената" добавка в цената.
Положителен факт е, че регулаторната комисия и мрежовите компании подемат обща кампания за промяна на законодателството в областта на ВЕИ. Според много инвеститори, промените са доста закъснели, защото проблемите бяха ясни от доста време. Същевременно, има и експерти, според които е било нужно да се натрупат достатъчно данни за работата на законите до момента, така че да се формира ясна представа кое не работи добре и трябва да се промени. При всички положения, подобно на либерализацията в електроенергетиката, и "позеленяването" на енергийния микс няма да се случи изведнъж. Дано този път обещанията за действие се изпълнят и въпреки натоварената, кризисна и изборна година, преди нейния край все пак да има резултат.