Бюджет 2011 ще е под напрежение заради процедура за свръхдефицит, задействана от Брюксел заради дефицита през 2009. Бюджетната макрорамка на финансово министерство залага ръст на БВП от 3.6 %, който да последва лек ръст на БВП от 0.7 % през 2010. Този ръст е базиран на прогноза за ръст от 1.7 % на европейската икономика и световен ръст от 4.6 %. Предвижда се касов дефицит от 4.6 % от БВП за 2010, 2.5 % от БВП за 2011, 1.5 % от БВП за 2012, 1 % от БВП за 2013 и балансиран бюджет през 2014.
Бюджетната макрорамка е рисков фактор поради неясноти около ръст в Европа и света. Прогнозата е правена на очакван ръст на потребление в световен мащаб от 3.7 % и ръст на инвестиции от 4.5 %. Прогнозира се ръст на внос със 7.7 % и ръст на износ с 12 %. Очакванията на финансово министерство са за дефицит по платежния баланс от 3.4 % през 2010 и 2.9 % през 2011. ПЧИ се очаква през 2010 и 2011 да бъдат в порядъка на 2 млрд евро на година или 5 % от БВП.
Правителството потвърждава целта си за влизане във валутния механизъм. Официална молба за допескяне бе предвидена през април 2010, но изтеглена поради прекомерния дефицит на начислена основа за 2009. Допуск до валутния механизъм е възможен не по-рано от 2012, с евентуално преумяну в еврозоната във втората половина на десетилетието.
Консолидираните приходи през 2011 са с прогнозен ръст от 5.3 % и достигат 25.8 млрд лева. Като процент от БВП те ще спаднат с 0.8 % спрямо 2010 и ще са на ниво от 33.5 %. Номиналният ръст идва най-вече от ръст на данъчни приходи, които са прогнозирани да нараснат с 5.8 %. Очаква се ръст на директни данъци, най-вече корпоративен данък и социални осигуровки с 6.1 %, и на косвените с 5.6 %. Очаква се съществен ръст на грантове с 14.6 % на основата на трансфери от ЕС. Неданъчните приходи се очаква да спаднат с 2.8 %, най-вече поради ниски трансфери от централната банка и намалени продажби на нефинансови активи.
Като извод единственият приход, чиято роля съществмено се увеличава е грантове от ЕС, които ще достигнат 2.9 % от БВП при 2.7 % за 2010. Данъчните приходи ще спаднат до 26.4 % от БВП спрямо 26.8 % от БВП през 2010. Според нас това индикира увеличената роля на усвояване на еврофондове като заместител на преки чуждестранни инвестиции.
Според нас в приходната част ноа-голям риск предсталяват директните данъци. Очакваният ръст от 17.4 % на приходи от корпоративен данък чувствително надхвърля ръста на БВП и е трудно изпълним въпреки намаляването на срока на амортизации или въвеждането на 10 % данък при източника при офшорни плащания. От друга страна, възможно е преизпълнение на непреки данъци не само поради ръст на потребление, но и на излизане на светло на бизнес предвид преодоляване на глобалната икономическа криза. Приходите от акцизи са прогнозирани да намалеят въпреки очакваното увеличение на акциз на горива, което ще доведе до допълнителен приход от 65 млн лева.
Като цяло и при положение, че няма неочаквани външни шокове ние очакваме правителството да изпълни предвидените приходи, като изключим прекалено оптимистичните прогнози за усвояване на еврофондове.
Предложеният проекто-бюджет предвижда минимален спад на разходите, несвързани с ЕС-вноската на държавата с 0.1 %. Като процент от БВП, разходите през 2011 ще паднат с 2.7 % до 35 % от БВП. Преглед на структурата на разходите показва сериозен спад със 72 % в средствата за природни бедствия и извънредни случаи. Бюджет 2011 не предвижда сериозни структурни пормени. Освободените средства от бедствия и аварии ще се разходват основно за текущи разходи, най-вече издръжка /ръст от 9.2 %/, субсидии /ръст от 9.3 %/ и социални трансфери /ръст от 7.7 %/. Друга серизна промяна е прогнозираните плащания по лихви, които се очаква да нараснат с 30.3 % вследствие на очаквания за нови заеми, както и ръст на лихвените проценти по текущи заеми. Капиталовите разходи се очаква да нараснат със символичното 0.3 %.
Структурата на разходите остава непроменена. Плащанията на пенсии остават най-високото перо в бюджета, като са на ниво от 26.3 % от разходите или 9.2 % от БВП. Нещо повече, плащанията по социални сфери като здравеопазване, образование и социални дейности нарастват. Все пак най-чувствителната промяна спрямо 2010 остава ръста на жилищно благоустрояване със 71.2 %. Тази част на бюджета бе от тези с най-голям ръст през последните години, с изключение на 2010.
Основен източник на финансиране е външни източници, като се предвижда нетното външно финансиране да е 2.4 млрд лева, достатъчно да покрие бюджетния дефицит. Правителството планира да издаде дългови инструменти от 1 млрд лева на външни пазари и да усвои кредитна линия от 200 млн лева от ЕИБ за кофинансиране на европроекти. Като допълнение се предвижда издаване на ДЦК на вътрешния пазар от 800 млн лева. Съгласно проекто-бюджета публичният дълг не трябва да надскочи 14 млрд лева или 18.2 % от БВП. Максималната сума нов дълг е 3.5 млрд лева, като издадените държавни гаранции не могат да надхвърлят 800 млн лева. Правителството очаква да получи и 450 млн лева от приватизация на държавни дялове.
Не разбирам от публични финанси, но ми се струва, че би трябвало да има някакъв критерий, по който да се определя какъв трябва да е максималният размер на привлечения капитал, така че да не се поема и най-малкия риск за финансовото състояние на държавата. Когато управляваш частния си бюджет рискувай колкото искаш, но в управлението на държавата не е допустимо.
октомври 30, 2010 от 21:23