Kalle Küttis: koolipingeread ei anna väärpilti - Arvamus
Haridusministeeriumi asekantsler Kalle Küttis
http://f.postimees.ee/f/2011/12/14/876778t40he639.jpg
http://f.postimees.ee/f/2011/12/14/876778t44h4141.jpg
Kalle Küttis: koolipingeread ei anna väärpilti 04.09.2012 20:58	Alo Raun, vanemtoimetaja	Kommenteeri
Kuidas suhtub haridusministeerium riigieksamite põhjal moodustuvatesse koolide pingeridadesse?
Läbi aegade on inimestele igasugused edetabelid meeldinud, sest need on lihtsad ja arusaadavad. Kui on nõudlust, siis on ka pakkumist. Neisse tuleks aga suhtuda rahulikult ja las igaüks leiab endale sealt seda, mida ta otsib. Minu arvates on see teema üle paisutatud.
Haridusteadlased ja huvirühmad kritiseerivad juba aastaid koolide riigieksamite põhjal pingeritta seadmist. Miks avalikustab ministeerium infot, mis võimaldab taolisi pingeridu koostada?
Esmalt tuleb veel kord meelde tuletada, et ei haridus- ja teadusministeerium ega ka eksamikeskus, mis nüüdseks on liidetud sihtasutusega Innove, ei ole pannud koole ritta. Avaldatud on konkreetsete koolide lõpetajate keskmised tulemused erinevates ainetes. Edetabeliks on need kokku liitnud ajakirjanikud.
Andmete avaldamist/mitteavaldamist reguleerib andmekaitse seadus ja vastavalt sellele on käitunud ka Innove.
Arvestades, et inimeste huvi koolide pingeridade vastu on väga suur, siis kuidas kavatseb ministeerium lahendada olukorra, kus eksamipingeread annavad olukorrast väära pildi, kuid inimeste nõudlus koolide pingeridade vastu on väga suur?
Ma ei ütleks, et pingeread annavad väära pildi. Nad näitavad täpselt seda, mida nad näitavad – õpilaste hetkeoskust selle aasta riigieksamite ülesandeid lahendada. Samas Eesti koolide pingerida see kindlasti ei ole.
Kuna riigieksamite tulemuste järgi valmistatud koolide edetabel näitab ainult ühe aasta tulemusi, ei saa neid selles mõttes tõsiselt võtta. Aga kui jälgida tulemuste dünaamikat mitme aasta vältel, siis mingeid järeldusi ühe või teise kooli töö kohta saab teha. See on kasulik teave nii ametnikele, koolile endale kui ka lastevanematele.
Samas tuleb tähele panna, et see edetabel ei ütle mitte midagi põhihariduse taseme kohta, sest koostatakse ju riigieksamite tulemuste põhjal, mida teevad gümnaasiumilõpetajad.
Lisada tuleb veel asjaolu, et ühes ja samas tabelis on koos nii nii-öelda tavalised gümnaasiumid kui ka need, kuhu õpilasi valitakse läbi väga tiheda sõela. Loomulikult on viimastel seega paremad tulemused.
Millest lähtuvalt tuleks koostada ideaalne koolide pingerida? Kas riik on valmis võtma senisest ideaalilähedasema pingerea tegemise enda ülesandeks? Mis on saanud ministeeriumi enda kunagisest algatusest luua alternatiivne koolide pingerida?
Mina ei koostaks mingeid pingeridu. Praegu on see ajakirjanduse leib ja selleks võiks ta ka jääda. Mõni aeg tagasi selline mõte ministeeriumis hõljus, kuid ju see idee siis ei lennanud, et ta soiku jäi.
Ma ei arva, et selliste pingeridade koostamine võiks olla täna ministeeriumi prioriteet. Praegu on palju olulisemat teha. Samas ei saa me kedagi keelata neid pingeridasid koostamast.
Kui viljakaks hindate seniseid katseid pakkuda alternatiivi eksamipingeridadele (näiteks koolid.ee)? Mida arvate Margit Sutropi ideest, et riik võiks hakata eksamipingeridade tasakaalustamiseks jagama koolidele isiksuse arengu ja koostöö soosimist tunnustavat «Arengut toetava kooli» kvaliteedimärki?
Minu arvates riik seda tegema ei pea. Näen selles loos iva ainult siis, kui toodaks välja see, kus üks või teine lõpetaja põhikoolis käis, ja selle kaudu ilmneks keskkoolis saadav lisaväärtus. See aga muudaks pildi ilmselt nii kirjuks, et sellega keegi ei tegele, ja tulemus poleks ka nii lihtne ja selge.	Jaga
24.04.13Haridusministeerium paneb asekantsler Küttise koolivõrgu juhiks (16)	10.10.12Kristi Siirman: miks nõrku direktoreid välja ei vahetata?
08.09.12Tarvo Siilaberg: võrrelda tuleks võrreldavat ehk suurus loeb
06.09.12Neli ideed, kuidas reformida koolide pingerida!
05.09.12Aivar Haller: pühendumise indeksi ja lojaalsuse mõõdik kooli hindama
05.09.12Maria Kurisoo: eksamiks treenimine pole tingimata patt
05.09.12Jüri Ginter: miks on reaalkooli eksamitulemus nii kehv?
05.09.12Hendrik Agur: koolide pingeread on igati positiivsed
04.09.12Viive-Riina Ruus: ma pole enam eksamipingeridade vastu
01.09.12Õppimiskallakuga kooli juht 31.08.12Margit Sutrop: kvaliteedimärk koolile
31.08.12Liina Hirv: eksamipingerida – võhiku lõks ja kooli kiusaja
30.08.12Eesti keelele üleminek raputas vene koolid arenema
30.08.12Küttis: eesti keel ei getosta vene kooli
29.08.12Enn Kirsman: eksamipingeread on kuritegu
29.08.12Pingereas kukkujad: töö käib tellija materjalist
29.08.12Margit Timakov: nagu paneks sportlased lauluhääle järgi ritta!
29.08.12Aaviksoo: pingeread näitavad vaid gümnaasiumiastme taset
29.08.12Juhtkiri: ärge laitke mõõdikut, pakkuge uus
29.08.12Pingereas tõusnud koolid: see on süstemaatilise töö tulemus
29.08.12Vene koolid tõrjuvad eesti omi tahapoole
28.08.12Vaata, mitmes on sinu kool riigieksamite pingereas
riigieksamid ·	koolipingeread ·	kalle küttis	Arvamus · Arvamus
Perekonnasotsioloogid: homo- ja heteroõiguslaste ühisrinne perekonna kaitseks (31)	* 18:31
Jaan Männik: Eesti Panga nõukogu töö ja tasu ei ole proportsioonis (20)	* 17:23
Marianne Mikko: vaene mees (6)	* 17:15
Postimees vahendab väitlust presidendi otsevalimise teemal	* 16:49
Jaan Männiku sõnutsi on panga nõukogu töö valupunkt usaldus (7)	* 16:21
Velda Buldas: inimeste hulk riigis on võrdelises sõltuvuses inimlikkusest (15)	* 14:48
Imre Mürk: tarvis oleks hõbepeade tööturuprogrammi (3)	* 11:53
Miina Piir: väsinud elamast (4)	* 11:51
Juhtkiri: suveõnnetused pole statistiline paratamatus	PÄEVA KARIKATUUR
Perekonnasotsioloogid: homo- ja heteroõiguslaste ühisrinne perekonna kaitseks (30)
Velda Buldas: inimeste hulk riigis on võrdelises sõltuvuses inimlikkusest (15)
Ilmar Raag: vallutushimuline Eesti (10)
Irina Tokareva: bussid kui vaeste inimeste transport Madis Arukask: kuidas rääkida religioonist? (6)
Perekonnasotsioloogid: homo- ja heteroõiguslaste ühisrinne perekonna kaitseks (31)
Marianne Mikko: vaene mees (6)
Madis Arukask: kuidas rääkida religioonist? (6)
arvamus · birgit õigemeel · eesti · euroopa liit · eurovisioon · inimarengu aruanne · inimkapital · internet · jevgeni ossinovski · juhan parts · klaaslagi · küberkuritegevus · lehetutvustus · libertaalsus · majanduskasv · maris lauri · nähtamatu käsi · piirilepe · raamat · raamatublogi · vasakpoolsus · vene keel · venemaa · väljaränne · õpetajate leht	©2013 Postimees | Kontakt | Kasutustingimused | Reklaam