Jõustumine: 02.01.201718.07.201501.01.200905.07.2004
RT I, 30.12.2016, 9
Määrus kehtestatakse kriminaalmenetluse seadustiku § 419 lõike 5 ja väärteomenetluse seadustiku § 2071 lõike 3 alusel.
[RT I, 30.12.2016, 7 - jõust. 02.01.2017]
4) üldkasuliku töö tegemise üle järelevalve teostamine;
5) kohtule taotluse esitamine üldkasuliku töö tähtaja kulgemise peatamiseks;
6) kohtule taotluse esitamine aresti täitmisele pööramiseks.
(1) Üldkasuliku töö tegemise võimaluse tagamiseks sõlmib kriminaalhooldusosakonna juhataja oma piirkonna tööandjatega lisa 1 kohaselt vormistatud koostöölepingu.
(2) Üldkasuliku töö korraldamiseks võib sõlmida lisas 8 nimetatud koostöölepingu. Lisas 8 nimetatud lepingu sõlmimisel lähevad käesolevas määruses sätestatud tööandja ja juhendaja kohustused üle kriminaalhooldusosakonnale.
[RT I, 15.07.2015, 4 - jõust. 18.07.2015]
1) aitaks likvideerida süüteo tagajärgi;
§ 121. Jaotuskava koostamine
Jaotuskava võib koostada, jättes üldkasuliku töö tähtaja lõpust jaotuskavaga hõlmamata:
1) kuni kaks kuud, kui üldkasuliku töö tähtaeg on kuni üks aasta;
2) kuni neli kuud, kui üldkasuliku töö tähtaeg on üks kuni kaks aastat.
§ 141. Videojärelevalve
Kriminaalhooldusosakonnal on õigus kasutada videojärelevalvet üldkasuliku töö kohustuse täitmise üle käesoleva määruse § 3 lõikes 2 nimetatud koostöölepingu alusel kasutamiseks saadud üldkasuliku töö objektil.
(3) Kriminaalhooldusametnik jätab arvestamata tehtud töötunni või -tunnid, mis ületavad perioodiks ettenähtud töötundide arvu ja mis on kriminaalhooldusametnikuga eelnevalt kooskõlastamata.
(4) Juhendaja teavitab viivitamatult kriminaalhooldusametnikku lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud asjaoludest.
(3) Erakorraline ettekanne või taotlus (edaspidi erakorraline ettekanne) koostatakse ja esitatakse kohtule või prokuratuurile kriminaalhooldusseaduse §-s 31 või väärteomenetluse seadustiku § 2103 lõikes 1 sätestatud nõuetest lähtudes.
(4) Pärast kohtule erakorralise ettekande esitamist võib kriminaalhooldusalune sooritada üldkasuliku töö tunde vaid jaotuskavas ette nähtud mahus.
(2) Üldkasuliku töö tegemise ajakava või laadi muutmine seitsmest päevast lühema perioodi ulatuses toimub kriminaalhooldusaluse ja juhendaja kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, pöördub juhendaja oma ettepanekuga kriminaalhooldusametniku poole. Tehtud muudatustest on juhendaja kohustatud viivitamata teavitama kriminaalhooldusametnikku.
§ 20. Üldkasuliku töö tähtaja kulgemise peatamine
(1) Kui üldkasuliku töö tegemine ei ole kohtu või prokuratuuri määratud tähtaja jooksul karistusseadustiku § 69 lõikes 3 või väärteomenetluse seadustiku § 2103 lõikes 2 sätestatud asjaolude esinemise tõttu võimalik, taotleb kriminaalhooldusametnik üldkasuliku töö tähtaja kulgemise peatamist.
(2) Kriminaalhooldusametnik koostab lõikes 1 nimetatud juhtudel kohtule või prokuratuurile erakorralise ettekande kriminaalhooldusseaduse § 31 lõikes 5 või väärteomenetluse seadustiku § 2103 lõikes 2 sätestatud nõuetest lähtudes.
9) kriminaalhooldusalusele tehtud hoiatused;
(1) Vangistuse või aresti asemel määratud üldkasuliku töö lõppemisel edastab kriminaalhooldusosakond kohtule või prokuratuurile ettekande kriminaalhoolduse lõppemise kohta. Ettekanne koostatakse kriminaalhooldusseaduse §-s 301 lõikes 1 sätestatud nõuetest lähtuvalt.
(2) Üldkasuliku töö lõppemisel teavitab kriminaalhooldusametnik kirjalikult üldkasuliku töö sooritamisest tööandjat ning esitab karistusregistrile andmed karistusregistri seaduses ettenähtud korras.