Jaak Allik: presidendi valimise kord ei vaja muutmist - Tänane leht
Lugu kahest Lasnamäe kodutust ehk kuidas kohtusid väärkoheldud naine ja mõrvarist mees (3)
Loomade varjupaiga vaenlase koer ründas Paljassaares inimesi
Uus juht: me ei tea, mida on kulka raha eest tehtud (1)
Kultuuritolmu intsident sai lahenduse (9)
Liiklusmüra häirib pärnakaid
Autoga Ülemiste Citysse pääsemine muutub lähitulevikus raskeks
Uus suund: rohkem ajateenijaid ja tipptasemel luure (15) Majandus
Øresundi silla rajaja: kriitika muudab Rail Balticu paremaks (2)
Idufirmade ideid toetab kolm rahastut
Parimate ettevõtjate seas oli vähe üllatajaid Välismaa
Osa röövitud koolitüdrukutest pääses vabadusse
Pettunud põgenikud naasevad Euroopast kodumaale (5)
Eksperdid Kaliningradi rakette Kuuba kriisiga ei võrdle (4)
Vene aktivistid ründavad näitusi
KOHALIK VAADE: Ameerika presidendivalimiste kord vajaks reformi, mida aga ei tule Arvamus
Taavi Minnik: idaeurooplane ootab isa ehk homo soveticus’e viimne ohe (2)
Ivan Makarov: Venemaa kannatab NATO-foobia all (7)
Aivar Pau: laskem «hullusel» vohada ja idufirmadel elada
Taavi Rõivas: tugev riigikaitse tagab vabaduse ja kindlustunde (6)
Juhtkiri: kaitsekulud peavad kasvama ja liitlassuhted tihenema (2)
Jaak Allik: presidendi valimise kord ei vaja muutmist (6)
Henrik Roonemaa: küll me nutitelefonist ükskord ära tüdineme (1)
Postimees 1938. aastal: värviline foto tõrjub must-valge arvatavasti välja Kultuur
Karl Martin Sinijärv: Dylani tekstid on hea kirjandus (1)
Alvar Loog: tänavune Nobel on paleepööre kirjandusmaailmas (4)
Toomas Raudam: Dylan võiks Nobeli komiteele omanimelise auhinna anda
Hannes Varblane: Bob Dylan on hea luuletaja, sest ta on hea luuletaja
Tutvu Dylani loominguga eesti keeles
Nobeli kirjandusauhinna laureaat selgunud! (4)
Immo Mihkelson: Dylan on elav klassik
Filmimuuseumini juhatavad Tootsi maakera ja Agnese ratsamonument Sport
Ravi, rumalus või nahaalne dopingu tarvitamine? (1)
Reim: Eesti kaotab pidevalt talente
Kas kiitust teeninud Klavan saab suure võimaluse matšis ManU vastu?
Poksimaailm uue valitseja otsingul Tallinn
Autoga Ülemiste Citysse pääsemine muutub lähitulevikus raskeks Tarbija
Sri Lanka omapärane loodus on matkahuviliste paradiis Tartu
Kohus: Madruse tänava nimi ei ole halvustav
Linn otsustas suurperet siiski toetada
Mess meelitab sauna ja voodisse
Tartu valla elanikud pääsevad täna ERMi tasuta
Vahi tüliõunale ei ole ikka veel lahendust
A-festival toob lavale teatrielamusi mitmes keeles
Sõprade sõit teeb suure tiiru ümber Tartu
Muuseumid ootavad mänguvälju avastama
Edukas kampaania tõi Giannile preemiaporgandid
Hommikumaine kohtub õhtumaisega Meelelahutus
Jaak Allik: presidendi valimise kord ei vaja muutmist
14. oktoober 2016, 11:04 3 min lugemist
Jaak Allik FOTO: Peeter Kümmel / Sakala
Hiljutiste presidendivalimiste järel on vallandunud arutelu presidendi valimise seaduse muutmiseks. Sellest hoolimata on presidendi valimise seadus meie kolmest valimisseadusest kõige eesmärgipärasemalt läbi mõeldud ja seni ka hästi töötanud, kirjutab Viljandi linnavolikogu liige Jaak Allik (SDE).
Põhiseaduse Assamblees istusid arukad inimesed, põhiseaduse rahvahääletusele pannud ülemnõukogu oli samuti eri erialadelt tulnud elukogenud inimeste kooslus ning referendumil toetas põhiseadust 91,5 protsenti hääletanuist. Kui tollal oleks soovitud, et presidendiks saab rahva seas kõige populaarsem isik, küll siis oleks seda osatud ka kirja panna.
Selle asemel pandi kirja, et presidendiks valitu peab saama 2/3 riigikogu või 50%+1 valimiskogul hääletanute toetuse. Need on kõrged kvoodid – järelikult oli selge eesmärk, et presidenti ei saaks teha ainult valitseva partei või üldjuhul isegi valitsuskoalitsiooni häältega.
Soov oli, et president oleks koalitsiooni ja opositsiooni vahel tasakaalustav jõud ning erakondade arbiter. On selge, et ühe erakonna või valitsuskoalitsiooni käepikendus ei saa niisugust rolli täita. Põhiseadust konkretiseeris ülemnõukogu vabariigi presidendi valimise seaduse vastuvõtmisega, kus presidendikandidaatide esitamise tähtajaks määrati 2–4 päeva enne valimispäeva.
Jällegi mitte rumalusest, vaid eesmärgiga välistada tavapärane valimiskampaania, kus parteid lõikaksid omavahelise rivaalitsemisega endale lihtsalt poliitpunkte. Tuleb tunnistada, et sellised reeglid lausa suunavad varem kokku lepitud ja ühe kandidaadiga toimuvaile valimistele.
2006. aastal oligi riigikogus esimeses valimisvoorus kandidaadiks vaid Ene Ergma ja teises voorus Toomas Hendrik Ilves, sest toonast presidenti Arnold Rüülit riigikogus üles ei seatud. Nii Ergmal kui ka Ilvesel jäi valituks saamiseks paar häält puudu. Kuna Ilves oli meedia lemmikkandidaat, ei nähtud soovis valida ta juba esimeses ringis vastaskandidaadita presidendiks midagi ebademokraatlikku (erinevalt praegu n-ö hädaolukorras appi tulnud Kaljulaidiga juhtunust). Ka Ilvese ülinapp presidendiks saamine valimiskogus ei kutsunud esile soovi valimisseadust muuta.