Meelis Kubits: aidata saab seda, kes end ise aitab. Ülestunnistus #6 – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri
Meelis Kubits 2. dets. 2018 Eesti, Eksklusiiv
Formaalses mõttes peaks revolutsioon lõppema nädala pärast, 9. detsembril kui Armeenia rahvas valib uue parlamendi. Revolutsioonijuht Nikol Pashinjan sai kevadel mandaadi tänavalt ja on oma dialoogi tänavaga jätkanud. Meedia on suuresti veel peaministri oponentide kontrolli all. Pashinjan läheb valimisi võitma. Kõik, mis jääb alla absoluutse enamuse parlamendis, oleks absoluutne pettumus.
Samal ajal, kui armeenlased valmistuvad üle aastate minema vabadele valimistele, astuvad ilmselt kümned tuhanded inimesed naaberriigi Gruusia pealinnas mööda Rusthaveli tänavat, et protestida 28. novembril toimunud presidendivalimiste teise vooru tulemuste suhtes. Valimised võitis formaalselt sõltumatu, kuid jõuliselt praeguse võimuerakonna “Gruusia Unistus” poolt toetatud diplomaat, endine välisminister Salome Zurabishvili. Pariisis sündinud Salome Zurabishvili on esimene Gruusia naispresident. Gruusia rahva otsus, mõjutatud ja kallutatud või mitte, nii see valimiste puhul kipub olema mujalgi, kujunes Zurabishvili kindlaks ülekaaluks 59 protsendiga ühinenud opositsiooni kandidaadi Grigol Vašadze 41 protsendi vastu.
Gruusia poliitikas tähendab see seda, et ekspresident Mihhail Saakašvili jääb endiselt oma abikaasa kodumaale Hollandisse ning ootama uut võimalust läbi erakorraliste parlamendivalimiste. Aga loomulikult jätkab Miša Gruusia sisepoliitika mõjutamist, mille agresiivne väljendumine oli üks teguritest, mis said Vašadzele saatuslikuks. Miša konsolideerib toetajaid, radikaliseerib ühiskonna, kuid ehmatab endiselt liiga paljusid. Tuleb hoida pöialt, et Tbilisi tänane tänavakogunemine mööduks Jerevani formaadis, rahumeelselt.
Ruben Vardanjan ise on hoidnud poliitikaga distantsi. Seda nii Venemaal kus ta oma esimese suure raha teenis, kui kodumaal Armeenias. Tema fenomen ei ole teenitud miljard USD vaid suured sotsiaalsed projektid. Skolkovo ärikool Moskvas, Dilijani rahvusvahelise kolledži avamine, Tatevi kloostri juurde viie kilomeetri pikkuse köisraudtee ehitamine ja palju muud. Enamust neist projektidest veavad nad koos abikaasa Veronika Zonabendi ja paari lähema mõttekaaslasega. Perekonna sotsiaalsed projektid on koondatud IDEA.am fondi alla. Rubeni ja Veronika viimaste aastate säravaim idee ja selle teostus on tänavu kolmandat korda välja antud Aurora Prize. Nobeli preemiast insipireeritud algatus, mis otsib ja toetab 21. sajandi kangelasi.
Aurora auhinna eesmärgiks on muuta eeskätt armeenlaste endi ja seejärel kogu maailma jaoks genotsiidist rääkimise paradigmat, võttes luubi alla täna, 21. sajandi esimeses pooles toimuvad õudused. Täpsemalt öeldes nende õuduste tagajärgede likvideerimisega tegelevad misjonärid. Selle artikli kirjutamise ajal tapetakse ja orjastatakse rahvuslikul ja religioossel pinnal päris mitmeid inimesi. Teadlikult korraldatud näljahädadest rääkimata. Piisab sellest kui sisestada Google otsingumootorisse sõna „Jeemeni lapsed“. Keegi tegeleb nende kaitsmise ja raviga olukorras, kus riik on vaid sõna paberil. Aurora auhinna asutajate Ruben Vardanjani, Carnegie Corporation juhi Vartan Gregoriani ja venture investor Noubar Afeyani esimeste kaasamõtlejate seas oli Hollywoodi staar George Clooney. Viimase kaudu otsis Ruben Aurora ideele globaalset toetust.
Üle saja aasta on armeenlased oodanud maailmalt genotsiidi tunnustamist. Ei ole saladus, et paljud riigid hakkavad sellest väsima. Suurriikide jaoks on genontsiidi tunnistamine võimalus sobival hetkel Türgile kohta kätte näidata. Saksamaa parlament Bundestag hääletas vastava eelnõu mõned aastad tagasi läbi paari nädalaga, kui oli tarvis Erdogani korrale kutsuda. USA ja Türgi üha keerulisemaks minevaid suhteid arvestades ei saa välistada, et ühel hommikul äratab üks otsekohene mees maailma unest ja teatab samuti, mida ta sellest asjast arvab. Genotsiidi teema on raske eriti väiksemate riikide jaoks. Eesti on siin klassikaline näide. Armeenia saatkonna üritusi väisavad üksikud isepäised poliitikud, teised eelistavad teatud liitlasriigi survel neid lihtsalt vältida.
Olla olukorrast suurem. Esimene kohtumine Rubeniga, kes on ühist sõpra tsiteerides „poiss nagu nagu meiegi, ainult rikas“ toimus 2012. aasta lõpus.
Olen alati mõelnud, kes võiks olla Eestis need mehed ja naised, keda annaks temaga võrrelda.
Tead, millal sa mõistad, et teed liiga palju tööd? Siis, kui sa oled kuri. Siis,…
Posted in Eesti, Eksklusiiv and tagged Edasi Eksklusiiv, ettevõtlik, Euroopa Liit, filantroopia, Google, heategevus, kultuuridiplomaatia, majandus, Mart Laar, Meelis Kubits, poliitika, Ühiskond, ülestunnistus. Bookmark the permalink.
Edasi - Innustav ja hariv ajakiri > Ühiskond > Eesti > Meelis Kubits: aidata saab seda, kes end ise aitab. Ülestunnistus #6