Kristlane-sunduslane, budist-skisoid
Sissejuhatuseks vt. Mait Raun, Skisoidne, depressiivne, sundustega ja h�steeriline t��p elus ja poliitikas, Postimees, 08.01.99.
Laur, laur.jarv@mail.ee, 24.07.2001 22:52
Fossiil: "Utreeritult v�ib v�ita, et parim budist on depressiivseks arenenud skisoid..." - see tundub t�itsa usutav, kuid - "...parim kristlane on h�steeriliseks arenenud sunduslane..." - siinkohal kahtlen s�gavalt. (komm 3301-3320)
Ma arvan, et artikli autor ei pidanud silmas mitte parim t�henduses t��piline ehk t��bile vastav, vaid parim kui edenenud, arenenud. See t�hendab, et nimetatud religioonid mingil kombel aitavad inimesel �letada oma "p�hiprobleemi" (teatud t��pi hirmu), nii et (hingelise) arengu "trajektoor" viib ta sama ps��hikalaadi n�rka ja m�nes suhtes vastupidiste omadustega t��pi. Taoline arengu loogika tingib teatava uue kvaliteedi tekke, n�iteks depressiivseks arenenud skisoid on erinev lihtsalt depressiivsest isikust jne.
Oleks ilmne liialdus v�ita, et �he v�i teise religiooni ainuke m�te ongi teatud hirmude teraapia. Religioonin�htus on ikka m�rksa keerukam. Aga selline s�vaps�hholoogiline l�henemisnurk ja vaatetasand avab minu meelest huvitava aspekti asja juures ning oma ivake siin kahtlemata leidub.
N�iteks millega seletada megadelfi l�ppematuid s�nas�du Jumala �le, mis iseenesest on ju kaunikesti abstraktne ja igap�evaelust eemal olev teema? Eks enda vaadete kaitsmine tekitab loomulikult hasarti, kuid vast on oma osa fanaatiliste debatimeistrite v�itlusrindele saatmises ka inimeste hinges�gavustes laotuval hirmul.
Sunduslast iseloomustab hirm kaduvuse ees ja seep�rast on Jumala, kui absoluutse kindluse ja kestvuse garantii olemasolu postuleerimine talle hingeliselt h�davajalik. Samal ajal on skisoidile idee Jumalast kui tema andumust ootavast ja seega tema s�ltumatust ohustavast absoluutsest objektist (Teisest) j�lle hingeliselt talumatu. N�nda ei hoia need kaks rinnet kokku laskemoona enese kaitseks ja teise h�vitamiseks, sest allaj��mine t�hendaks oma fundamentaalse hirmu realiseerumist.
Olen ise skisoidse t��bi esindaja ja v�in k�tt s�damele pannes �elda, et rohkem kui mistahes ratsionaalsed argumendid (aga ega nendestki v�himatki puudust pole) veenab mind Looja ja K�iksuse J�relvaataja - Isa olemasolematuses mu enda hinge s�ttumus. Kusjuures see ei t�henda sugugi, et oleksin religiooni kui sellise eitaja. Vastupidi, huvi on suur, muidu ma siin ju ei kirjutaks.
K�llap on liigne lihtsustus n�ha vanu maailmareligioone vaid �he hinget��bi j�rgi kujunenud teedena, eks sajandite jooksul on nad endasse akumuleerinud midagi k�igilt t��pidelt ja pakuvad midagi k�igi t��pide jaoks sobivat. Seep�rast saab ka sunduslane olla budist ja skisoid kristlane, ehkki nende usu laad v�ib m�nikord usundi p�hijoonest tublisti erineda. N�iteks taani m�tlejat S�ren Kierkegaardi saaks vist pidada �heks reljeefsemaks n�iteks skisoidsest kristlasest.
Pakun v�lja, et Ivan Karamazov oli skisoid, Mitja Karamazov h�steerik ja Aljosha Karamazov depressiiv.
Millise hinget��bi esindajana kujutab Vana Testament Jehoovat?