Töötuba soojaks. - Leht 2 - 4x4.ee
Tänane kuupäev on T Juun 02, 2020 8:55 pm
Postitus Postitas erik » N Nov 17, 2016 10:30 am
Sellises vanas hoones, kus kiviseinad ja pööninguga viilkatus, ei lähe midagi nii kergesti vastikult palavaks. Päikse küttepaneelist, meie põhilisel kütteperioodil okt - veebruar ei tule pmst midagi, fakt. Kogemused jälle...
Postitus Postitas Veiko » N Nov 17, 2016 1:49 pm
Väga asjalik arutelu on tekkinud. Saab kohe palju targemaks.
See,et torude põrandasse paneku idee positiivset vastukaja leidis meeldib mulle. Sinna nad siis lähevad.
Kuna lagi on madal siis tõstukit sinna tuppa ei lähe.
Kas keegi oskab soovitada kust poolt peaks vaatama malmist katelt mis kütaks tuba ja omaks ka vee soojendus funktsiooni?
Ma kuskilt lugesin, et max vee temp mis saab põranda küttesse lasta on 40 kraadi. Kas see vastab tõele?
Postitus Postitas Kjen » N Nov 17, 2016 2:33 pm
Veiko kirjutas: Kas keegi oskab soovitada kust poolt peaks vaatama malmist katelt mis kütaks tuba ja omaks ka vee soojendus funktsiooni?
Kui vee soojenduse all pead silmas tarbevee soojendamist, siis üldlevinud lahendus on selleks nn kahesüsteemne boiler. Või spiraalsoojusvaheti akumulatsioonipaagis.
Erinevaid skeeme või leida ilmselt mitukümmend.
Minu teada vee temperatuur, mida põrandasse juhtida, ei ole piiratud. Aga see on tõesti kõikvõimalikes foorumites väga levinud väide.
Küll on elu- ja pesemisruumides piiratud inimese soojusliku mugavuse huvides põranda pinna temperatuur, mis omakorda sõltub küttevee temperatuurist. Toru ümbritsev betoon ja muud põranda kihid on nagu isolatsioon ja mida kõrgemale, seda jahedamaks põrand muutub. Piltlikult öeldes on köetava põranda lõikel umbes selline olukord (numbrid on lambist võetud olukorda illustreerivad, tegelikult sõltuvad materjalist ja selle kihi paksusest):
toru sees +40C,
toru välispinnal/betoonplaadi allosas +39C,
betoonplaadi keskel +35C
betoonplaadi pinnal +30C
Parketi (6mm laminaat) pinnal +25C
Kui me nüüd laseksime torru +45C vee, siis kõik eri kihtides olevad temperatuurid tõusevad samamoodi enam vähem +5C võrra. Ehk siis parketi pinnal on +30C
Aga näiteks teatud parketid, ei talu üle +25C temperatuuri. Sellest see vee temperatuuri piirangu legend.
Olukord muutub aga kohe näiteks mingi ajaloolise sisekujundusega ruumis, kus on 3cm paks tammeplank maas. Paks puit on tõsine isoleer ja selleks, et mingigi temperatuur laudise pinnal oleks, tuleb ikka vesi üpris kuumaks ajada.
Garaaž ei ole eluruum. Selle põranda temperatuur ei ole piiratud, küll aga ma ei soovitaks konkreetsel juhul ikkagi katlast tulevat +80...90C vett otse põrandasse juhtida. Nimelt hakkab see suhteliselt suure mõõduga betoonplaat sellise temperatuuri juures üsna edukalt paisuma ja tekivad veel praod.
+50...55C veetemperatuuri puhul mina veel ei muretseks.
Samas nn deformatsioonivuugid põrandas ei teeks ka paha.
Postitus Postitas ponsik » N Nov 17, 2016 2:44 pm
Veiko kirjutas: Tere.
Viadrus vist ainuke malmkatel halupuule ja ostas liigub.Kui,aga raatsid pelletiga kütta siis tulevad mängu veel ka õlikütte katlad,neid liigub ostas pidevalt.õlipõleti asemele lihtsalt pelletiõleti ja voilaa ja ka neid põleteid vahel ostas liigub.õlikatlasse saab vast ka hakkeõleti panna kui tahta.sooja vee saamiseks kahesüsteemne boiler süsteemi.
Kunagi sai 60 C vannitoa põrandasse lastud ja ei juhtunud küll miskit betooniga,kütsin tollal tavapliitas pioneeri pudel sees ja väike paak taga,mis muidugi üsna ruttu kuumaks sai ja siis poldki muud teha kui põrandasse lasta soe.
Viimati muutis ponsik, N Nov 17, 2016 2:49 pm, muudetud 1 kord kokku.
Postitus Postitas Veiko » N Nov 17, 2016 2:47 pm
Veesoojendus funktsiooni all ma mõtlesin,et kütab vett põrandakütte jaoks. Soojavee olemas oli kätepesuks on lihtsalt pisikese bolieriga lahendatav.
Liitunud: N Mai 14, 2009 8:45 pm
Asukoht: Aespa, Tallinn
Postitus Postitas Jaan.L » N Nov 17, 2016 3:00 pm
Vaata vesikütte kaminaid ka. Need soojendavad nii ruumi kui vett.
Postitus Postitas Landy » N Nov 17, 2016 3:58 pm
Veiko kirjutas: Veesoojendus funktsiooni all ma mõtlesin,et kütab vett põrandakütte jaoks. Soojavee olemas oli kätepesuks on lihtsalt pisikese bolieriga lahendatav.
Vett ära küll põrandaküttes kasuta, see võib halbade juhuste kokkulangevuse tõttu lõppeda uue torustiku paigaldamisega koos põrandaga. Kogemused Imedepõllult)
Postitus Postitas Veiko » N Nov 17, 2016 4:25 pm
Tosooli saab ka poest osta. Vesi pole sellele kohale sobilik.
Postitus Postitas erik » R Nov 18, 2016 10:21 am
Siin on sul natuke loogika viga. Me ju eeldame, et betoonpõrand on isoleeritud korralikult, no näiteks U=0,3, siis põrandakatte (põrandalaud) paksus ei tee muud, kui pikendab soojuse levimise aega betoonist tuppa, e . annab viite. Soojus ja temperatuuri kadu, kui sellist pmst ei ole. Iseasi on selliste puitpõrandate püsivus muutuvas keskonnas (talvel kuiv ja suvel niiske)
Põrandaküte eeldab pidevkütet, muidu on saadav mõnu olematu. Ehk tuba hakkab soenema järgmisel või ülejärgmisel päeval.
Postitus Postitas bjorn » R Nov 18, 2016 10:52 am
Mõju peaks ikka olema. Kui pealt poolt läheb kauem aega, et soojus läbi liiguks, siis kogu selle aja jooksul liigub soojus ka läbi selle U=0,3 kihi ka allapoole st. maasisse. Ehk siis kokkuvõttes kaotad ikkagi kulutatud energias küttele, ei?
Postitus Postitas Kjen » R Nov 18, 2016 10:58 am
Kjen kirjutas: Siin on sul natuke loogika viga. Me ju eeldame, et betoonpõrand on isoleeritud korralikult, no näiteks U=0,3, siis põrandakatte (põrandalaud) paksus ei tee muud, kui pikendab soojuse levimise aega betoonist tuppa, e . annab viite. Soojus ja temperatuuri kadu, kui sellist pmst ei ole. Iseasi on selliste puitpõrandate püsivus muutuvas keskonnas (talvel kuiv ja suvel niiske)
Minu meelest pole küll õige teise mehe teemas vaidlusi alustada, aga ma arvan, et ma ei eksi.
Põrandaküte just sellel põhinebki, et toa temperatuurist kõrgema temperatuuriga põrand jahtub. Allapoole jahtumine on kadu, ülespoole jahtumine on küte.
Kui teema huvi pakub, siis imehea metoodiline juhend on Wirsbo põrandaküttesüsteem. Üldjuhend.
Kaks illustreerivat graafikut.
Postitus Postitas Veiko » R Nov 18, 2016 11:08 am
Igasugune argumenteeritud tekst on teretulnud.
Ma loodan, et tulevikus on teistel ka kasu sellest jutust. Ehitus foorumites enamus lahmib nii kui nii. Siin on juba tunduvalt asjalikum jutt.
Postitus Postitas raulex » R Nov 18, 2016 11:18 am
bjorn kirjutas: Mõju peaks ikka olema. Kui pealt poolt läheb kauem aega, et soojus läbi liiguks, siis kogu selle aja jooksul liigub soojus ka läbi selle U=0,3 kihi ka allapoole st. maasisse. Ehk siis kokkuvõttes kaotad ikkagi kulutatud energias küttele, ei?
Lahkelt lubati siin ka teoreetiliselt alutleda.
Väidan, et maa sisse minev soojus pole tegelikult kadu niikaua kuni pole maja välispiiretest lahkunud.
Ehk isegi 1 kraadi võrra soojem maa/põrand vajab jahutab ruumi vähem, seega peab ruumi vähem ülevalpoolt kütma.
Lisaks kuivatab pisutki soojem põrand edukalt ruumi.
Postitus Postitas eerik2 » R Nov 18, 2016 11:30 am
Olen kasutanud põrandakütet pea 9 aastat. Katlaks Thermona ribidega malmkatel, eelmine sügis paigaldasin prooviks graanulipõleti, sellest sügisest kütangi ainult graanuliga. Süsteemi vahele ühendatud ka kahesüsteemne boiler. Betooni (10cm) peal laminaat, torude(20mm) vahe vastu soovitusi 30cm. Külma põrandat soojendades betooni inerts umbes 2 tundi (akupaak ka 750L), siis hakkab tõusma umbes 2 kraadi tunnis. Seega normaalse temperatuuri saavutamiseks ca 15-16 tundi. Praeguste ilmadega läheb põrandasse 37 kraadi, välja tuleb 32. Väga rahul, et omal ajal sai see värk paigaldatud.
Postitus Postitas erik » R Nov 18, 2016 11:46 am
Ehh, ärme vaidle, arutame. Kjen kirjutas:"Olukord muutub aga kohe näiteks mingi ajaloolise sisekujundusega ruumis, kus on 3cm paks tammeplank maas. Paks puit on tõsine isoleer ja selleks, et mingigi temperatuur laudise pinnal oleks, tuleb ikka vesi üpris kuumaks ajada".
Minu kogemus ütleb, et plangu alust põrandakütte kontuuri EI TOHi kuumaks ajada ja pole ka vaja, vaja on pikka ja ühtlast kütte aega. Kindlasti põrandat pealt poolt isoleerides kaotab põrand osa kasulikust võimsuset tänu suurenenud kaole allapoole ja külgedele, aga seda saab vähendada rohkema isolatsiooniga. Aga soojusel on ka teatav hea omadus tõusta ülespoole. Nii, et kadu on üli väike just selle 3 cm näite kohapealt. Ega siis soojus kuhugi ära kao. Seda kantakse üle ja teguriks on seal ka aeg. Mind ajendas aga kirjutama just see 3 cm paks tammeplank. Mul endal on näiteks maas 28 mm paks plank, mis on otse betoonile liimitud. Põrandasse läheb 26 -28 kraadi vesi. Termomeetriga mõõtes on põranda temperatuur u. 24 - 26 kraadi, sama kontuuriga põrandal on kõrval keraamiline plaat, sealt seda temperatuuride vahet puit vs plaat ikka annab välja mõõta aga jah, u. 1c vahe sealt leiab. See on praktika, mitte teooria. Loomulikult on põrand ja piirded esmaklassiliselt soojustatud.
Tegelikult kirjutatakse teaduse pähe igasugust jura. Alles hiljuti oli TM kodu eri`s, et põrandaküte ei sobi ainukeseks kütteks ruumi, kus on palju klaaspinda ja puitpõrand. Täielik PS. olen ehitanud endale ja oma klientidele maju, millel just nii on küte lahendatud, põrandas ringleb alla 30c vesi, toad on ka - 30c soojad ja kõik on ok ning küttekulud olematud. Piirded ja avatäited peavad lihtsalt sooja pidama.
Ka se Uponori tabel on lihtsutatud, e palju asju võrrandist puudu.