Kasulik - Thermomaja Eesti
Puust ja punaseks: miks nullenerigamaja nii kallis on?
Mis imeloom see nullenergiamaja on?
Nullenergiamaja on hoone, mille energiatarvidus on vaid kümnendik tavalise uue maja energiavajadusest ning kus tänu madalatele küttekuludele (15 kWh/m²/aastas) on aktiivsest küttesüsteemist võimalik loobuda. Lihtne ju? Tegelikult vajab see teema pisut selgitamist.
Nullenegiamaja on terviklik kontseptsioon, mitte nutikate tehniliste lahenduste kogum. Nullenergiamaja algab tegelikult projektist ja kui päris aus olla, siis isegi krundist. Oluline on mõista, et energiasäästlik maja on võimalik ainult juhul, kui vastavale krundile on projekteeritud just sinna sobilik maja. Miks see nii oluline on? Väga suur roll maja küttekulude minimeerimise juures on vaba soojuse (sh päike, kodumasinad ja inimeste kehasoojus) maksimaalne rakendamine. See tähendab, et talvistel kuudel tuleb aknast sisse lasta ja nt seintesse akumuleerida maksimaalselt tasuta päikeseenergiat, seevastu suvel tuleb sellest hoiduda. Nüüd tekib küsimus, kas majaomanik peab siis tegema suured aknad ja suvel need ruloodega kinni katma. Tegelikult nii keeruline ei ole: talvel on päike madalal ja seetõttu paistab see paremini akendest sisse, suvel on päike kõrgel ja siis annab arhitektuursete lahendustega (nt õigesti projekteeritud laiemad räästad, rõdud jms.) loomulikul teel otsest päikesekiirgust eemal hoida.
Aga miks need hooned siis ikkagi nii kallid on?
Etteruttavalt võin öelda, et nullenergiamaja ei ole kallim kui tavaline nn buumiagne maja. Selge see, et sellise maja ehitus on kallim, kuid kokkuvõttes võid raha isegi säästa (tuletan meelde, et nullenergiamaja on terviklik konteptsioon). Hinnakartus on tekkinud peamiselt meedia poolt sisestatud ühepoolsest infost, mis on pannud inimesed süsteemi vastu mässama.
Kui mõelda sõna peale "nullenergiamaja", siis võib ju järeldada, et see hoone ei tarbigi energiat ja sealt tulebki tegelik hinnavõit. Sellele võib vastata, et nii on ja samas ei ole ka. Kui kodus on ikkagi olemas valgustid ja muu tehnika, siis need ju tarbivad energiat, olenemata nende energiamärgistest. Peamine loogika on aga selles, et ehitustehniliselt on võimalik ehitada ainult liginullenergiamaju. Need on hooned, mis on soojad, õhutihedad ja mille kütmiseks ja muuks kasutuseks kulub väga vähe energiat. Selliste hoonete küttekulud jäävad suurunest olenevalt paarisaja euro piiridesse. Nendel hoonetel on lisaks heale soojustustusele ja kütteseadmele ka väga energiatõhusad avatäited, valgustid ja tehnika. Parematel juhtudel võib aktiivse kütteseadme üldse välistada ja kütta maja vabast soojusest (päike, kodutehnika, soojustagastusega ventilatsioon, inimeste endi soojus). Selleks, et majast saaks nullenergiamaja, tuleb aga energiat juurde toota (nt päikesepaneelid või tuulegeneraator)
Aga kuidas ma ikkagi raha säästan?
Tavaline maja tarbib nullenergiamajast 10-12 korda rohkem energiat. Lisaks talvistele küttekuludele lisanduvad ka suvised jahutuskulud. Jah, nullenergiamaja peab toimima sama efektiivselt ka väga palavate ilmadega. Nullenergiamaja on nagu termos, kuhu tekitatakse sisekliima ja maja suudab seda hoida minimaalse pingutusega.
Nullenergiamaja ehitus (koos nt päikesepaneelidega) on tavalisest majast ca 10% kallim. Kui paneele ei paigaldata, tuleb ehituse hind meie hinnangul 5-7% kallim. Need suurusjärgud on toodud eeldusel, et ehituseks kasutatakse meie termoplokke või muid väga efektiivselt ja kiirelt paigaldatavaid tehnoloogiaid.
Nagu eelnevast eeldada võib, siis raha kokkuhoid algab igakuiste ekspluatatsioonikulude arvelt. Kuna kulud vähenevad igakuiselt kuni paarsada eurot, saab selle raha eest tasuda mõnevõrra kallima pangalaenu ja jääb ülegi. Lisaks sellele võib eeldada, et finantsasutused annavad sellistele majadele ka parematel tingimustel laenu, mis toob veel väikse lisaboonuse. Eestis ei ole veel mingit selget lubadust antud, kui tuueks kõrvale Põhjamaade näited, on lootus ka riiklikele toetustele.
Kas Eesti on valmis nullenergiamajadeks?
Siiani on räägitud ainult selle nõude keerukusest ja hinnast. Hinnaga saime eelmises punktis ühele poole, aga keerukust tasub veel hinnata.
Tegelikult on Eesti tootjad ja maaletoojad ju ammu valmis nõutud lahendusi heal tasemel teostama. Mitmed meie aknatoootjad pakuvad juba aastaid nõuetele vastavaid avatäiteid; küte ja ventilatsioon on samuti heal tasemel ja heade hindadega; meie oleme oma klientidele juba 7 aastat ehitanud nullenergimaja-plokkidest maju (tehas on selliseid plokke tootnud juba üle 25 aasta). Seega me ei saa väita, et kogu see asi oleks uus ja võõras, vaid pigem on juba aastaid häid tehnoloogiaid tootnud ettevõtted muutunud nüüd vajalikuks. Selge see, et hea maja ehituseks on vaja kogu tervik paika saada, aga nagu meie, siis ka paljud meie partnerid oskavad klienti nõustada kogu selle teekonnna juures. Meie pakume enda klientidele lisaks omatoodangule ka infot meie koostööpartnerite kohta, et kõik ehituse osad vastaksid uuetele nõuetele.
Milline termoplokk sobib nullenergiamajale?
Meie Super King Plokk
Meie King Plokk
Meie Standardplokk
tavaehitis
Soojusjuhtivus koefitsient U 0,1 W/m²K 0,15 W/m² 0,17 W/m² 0,28 W/m²K
Soojustakistus R 10 m²K/W 6,66 m²K/W - 3,57 m²K/W
Elemendi kogupaksus 45 cm 35 cm 50 cm 25 cm
Miks üldse nullenergiamaja?
1 Taskukohane ehitada ja kasutada
2 Tervislik elukeskkond
3 Standarsed juhendid hoone projekteerimiseks
4 Väga kiirelt arenev tugev trend
5 Säästab loodust
Olulised faktorid nullenergiamaja planeerimisel
1 Hoone on ideaalse asetusega päikese suhtes, st lõunaküljel asub enamik passiivset päikesekütte energiat vastu võtvatest akendest
2 Aknad on väga hea soojapidavusega (soojusjuhtivus Uaken ≤ 0,8 W/m²K, päikesefaktor g ≥ 50)
3 Lõunaküljel puuduvad päikest varjavad takistused (hooned, puud, maastikureljeef jms)
4 Hoone on kompaktne (vähemalt kahekorruseline) ning lihtsa arhitektuuriga (puuduvad uhkeldavad elemendid, erkerid, tornid jms)
5 Hoone seinad, põrand ja lagi on hea soojusisolatsiooniga ning külmasildadeta Uümbris ≤ 0,1 W/m²K
6 Garaaž on kütteta (auto varjualune) ja asub põhjaküljel
7 Kodutehnika ja valgustuslahendused on võimalikult madala energiatarbega
8 Ventilatsiooni soojustagastus on maksimaalne ≥ 85% ning sisenev õhk on eelsoojendatud (elektriline või pinnasesse ehitatud soojusvaheti)
9 Tarbevee soojendamise lahendus on efektiivne (päikesekollektor, soojuspump jms)
10 Hoone õhutihedus on n50Pa ≤ 0,6 korda/h
Sobilik Ventilatsioon
Suure soojustagastusega ventilatsioonisüsteem on nullenergiamaja üks tähtsamaid komponente.
Soojusvahetiga (soojustagastus 75-92%) ventilatsioonisüsteem võimaldab olulise osa väljajuhitavast õhusoojusest kasutada sissejuhitava värske õhu kütteks. Kuna väljuva soojusenergia kadu on viiduid miinimumini, ei vaja nullenergiamaja enam aktiivset küttesüsteemi. Vähest ventilatsiooni kaudu väljuvat soojusenergia kadu kompenseerib üldjuhul kodumasinate, inimeste, lemmikloomade, valgustuse jms poolt eralduv soojus. Tavalise ventilatsiooni korral juhitakse väga suur osa toasoojast aga otse õue ning seetõttu pole ilma pideva kütmiseta võimalik maja soojana hoida. Õigesti projekteeritud sundventilatsioon tagab kõikides hoone osades ühtlase õhuvahetuse ning CO sisalduse. Sundventilatsiooni peamine eesmärk on tagada suurepärane hoone siseõhu kvaliteet.
Posted in Kasulik
Vae 4, Laagri, Saue vald, Harjumaa, Eesti