Lääne-Saare vallas oli 2015. aastal 17 tulekahju. Neist neli eluhoonetes, viis muudes hoonetes ja kaheksa väljaspool hooneid. Hoonetulekahjud olid tingitud hooletusest lahtise tule kasutamisel, kütteseadme kasutamisel, tuletöödel, tehnoloogilise protsessi teostamisel. Kahel juhul oli tegemist tahma süttimisega suitsulõõris ja ühel juhul süütamisega. Kahjuks peab tõdema, et lisaks hävinud varale on kahe inimese võrra vähenenud ka vallakodanike read.
Järgnevalt mõned soovitused uueks tuleohutusaastaks.
Teeme oma küttesüsteemid ohutuks!
Küttesüsteemid vajavad regulaarset puhastamist. Kõige parem on, kui seda teeks korstnapühkija. Korterelamus peabki selle eest hoolitsema kutseline korstnapühkija. Ühe korteriga elamus võib küttesüsteemi neljal aastal ise puhastada, igal viiendal aastal tuleb aga tellida kutseline korstnapühkija.
Lisaks puhastamisele tuleb järgida ka järgmisi nõudeid:
Küdev kütteseade peab olema pideva järelevalve all.
Pane tuhk mittepõlevast materjalist anumasse.
Tuleb vältida ülekütmist – küta korraga üksnes üks ahjutäis puid. Kui sellest toasooja saamiseks ei piisa, on ohutu kütta üks ahjutäis hommikul ja teine õhtul. Metallkestaga kaminate, ahjude puhul – paar-kolm halgu korraga.
Kütta tuleb kuivade puudega – ka õuest kaetud riidast toodud puud sisaldavad palju niiskust. Arvestada tuleb puude kütteväärtusega. Näiteks lepal on see väiksem, saarel suurem.
Ahju või pliiti tuleb kütta siibrit lahti hoides – vaegpõlemine tekitab tahma.
Kütteseadmed vajavad normaalseks põlemiseks õhku – nõukogudeaegsed hõredad eluruumid (õhu loomulik juurdevool igalt poolt) muudetakse remondi käigus “termoseks”, õhu juurdevoolu ruumi enam ei ole ja kütteseade lihtsalt ei tõmba. Õhu juurdevooluks ruumi paigaldatakse välisseina ventilatsiooniklapp.
Suitsuandur igasse kodusse.
Õigesse kohta paigaldatud ja töökorras andur annab meile ruumi mingil põhjusel levivast suitsust aegsasti märku. Andur tuleb paigaldada lakke ja kui on suur majapidamine, tuleb andur paigaldada kindlasti igale korrusele.
Anduri töökorras hoidmiseks ei ole vaja muud, kui andurit aeg-ajalt tolmust puhastada ja vajadusel paigaldada uus patarei. Patarei vahetamise vajadusest annab andur lühikeste piiksatustega ise märku.
Kelle kodu on suitsuanduriga varustatud, võib kindel olla, et nende rahulik ööuni on valvatud. Suitsuandur ei muuda küll su kodu tuleohutuks, kuid tulekahju korral avastab selle kiiremini kui inimnina või -silm.
Hooli oma lähedastest
Vaadake üle ka oma lähedaste ja naabrite kodud. Kas neil on seal ohutu? Kui märkate, et neil on abi vaja, siis aidake neid ise või andke neist teada.
Me kõik peame mõistma seda, et kui jätame märkamata, võib juhtuda õnnetus, mis lõppkokkuvõttes võib puudutada ka neid, kes on oma kodus teinud kõik, et õnnetusi ei juhtuks. Meie soovitame kindlasti probleemi ees silmi mitte sulgeda ning võtta telefon ja helistada nt kohalikku omavalitsusse, päästeametisse, politseisse. Rohkem teie tegema ei pea, aga võite olla kindlad, et probleemiga hakatakse tegelema. Kui needsamad koostööpartnerid ei tea, et teil on probleem, siis nad ei saa ju sellega ka tegeleda.
Päästeameti visioon on jõuda aastaks 2025 päästealase turvalisuse tasemelt võrdsele positsioonile Põhjamaadega. Tegemist on ambitsioonika ülesandega, aga kui me saame selle poole liikuda igaühe, kes oma turvalisusest hoolib, sealhulgas ka Lääne-Saare vallakodanike, kaasabil, siis on kõik võimalik.
Siit ka üleskutse meile kõigile: võtame endale 2016. aastal eesmärgiks järgida eelpool antud lihtsaid soovitusi. Siis oleme koos astunud ühe pika ja vajaliku sammu turvalisuse nimel.
Jaak Jaanso, päästeameti Lääne päästekeskuse tuleohutuskontrolli büroo juhataja