Kaariese haldamine riskitegureid kontrollides - Artiklid suutervisest - Laste hammaste tervis
Laste hammaste tervis › Artiklid suutervisest › Kaariese haldamine riskitegureid kontrollides
Ülevaade dr Marek Vinki loengust Ortostuudio loengupäeval 2.veebruaril 2013.a
Hambakaaries on maailmas enimlevinud krooniline haigus. Erinevatel hinnangutel põeb kaariest üle 90% täiskasvanutest ja umbes 70% kooliealistest lastest. Tänapäeval liigitatakse kaaries sarnaselt 2.tüübi suhkurtõvega ebatervislikust eluviisist tulenevaks mittenakkushaiguseks (non-communicable disease), mida on võimalik haiguse riskitegureid kontrollides hallata.
Kaariesekahjustuse kujunemise ja paranemise näol on tegemist hambakõvakoe normaalse mineraaliainevahetuse tasakaalu häirega. Toidus sisalduvad süsivesikud muudab bakterikiht piimhappeks ehk tekib umbes tund aega kestev happerünnak. Normaalse süljeerituse korral suudab organism sellise happerünnaku tagajärjed hambal taasmineraliseerida umbes 3-4 tunni jooksul. Kui toidukordasid on sagedamini ja/ehk janujoogiks muu kui puhas vesi, on ülekaalus demineraliseerumine ja hambasse tekib "auk".
Ajalooliselt on nii kaariese diagnoos kui ravi olnud sümptomaatiline ehk hambast avastatud auk on täidetud käepärase materjaliga või valutav katkine hammas eemaldatud. Mikroinvasiivne ravi tähendab, et tegeldakse haiguse põhjustega, mille tulemusel suudab organism tekkinud algstaadiumis kahjustused ise "parandada" ja kui restauratiivne ravi on siiski vajalik, siis kasutatakse hambakude maksimaalselt säästvat tehnikat.
CAMBRA - (CAries Management by Risk Assesment) võime maakeelde tõlkida kui "kaariesehaiguse haldamine riskitegureid hallates". Kuna kaaries on eelkõige suu biofilmi tasakaaluhäire, siis minimaalselt invasiivne ravi modifitseeribki happelist biokile hambasõbralikumaks.
Patsient loetakse ägedat kaariesehaigust põdevaks, kui tal on viimase kolme aasta jooksul diagnoositud vähemlat üks uus restauratiivset ravi vajav kaariesekahjustus. See näitab, et patsient ei suuda oma haiguse põhjusi kontrolli all hoida. Kaariest haldav hambaarst, suuhügienist või hambaraviõde suudab kaariese riski ja põhjusi küsitluse põhjal hinnata ning aktiivses koostöös patsiendiga kaariesehaigust hallata. Patsient peab mõistma, et hamba kõvakoe mineraaliainevahetus on loomulik looduslik protsess, mille kulgu on temal endal tervisliku käitumisega vajalik kontrollida.
Dieedianamneesis selgub tavalisimaks haiguse põhjuseks hambavaenulik janujook ja/või sage põhitoidukordade vaheline näksimine. Hambavaenulikud on toiduained, mida biofilmi mikroobid on võimelised oma elutegevuses kasutama. Kuna peaaegu kõik toidud peidavad endas sahhariide, siis võib ka öelda, et pea kõik toidud on hammastele ohtlikud.
Laialt levinud on müüt, justkui hoiaks hammaste pesemine hambad terved. Tõendust on leidnud tõsiasi, et kaariese haldamiseks ainult suuhügieenist ei piisa. Patsiendid usuvad, et peale pesemist on hambad "täiesti puhtad", aga tegelikkuses jääb hammastele alati jäänukkattu ja isegi hambaniidiga puhastamise järel on residuaalkatt võimeline esile kutsuma mõõduka happerünnaku. Seega ei saa kaariesehaigust ainult suuhügieeniga kontrollida. Adekvaatne harjamistehnika ja hambavahede sobiva abivahendiga puhastamine on hädavajalik igemepõletiku haldamisel.
Mikrohambaravi põhimõtete juurutaja vastuvõtul võib olla ka motiveeritud suuhügienist või hambaraviõde, kelle ülesandeks on siis ka ülejäänud personali koolitamine. Vastuvõtu töökorralduse uutmine tähendab eelkõige patsiendiga "rääkimist" ehk patsiendile tehakse selgeks, miks haiguse põhjuste kontrollimine on talle endale nii üldtervislikult kui majanduslikult kasulik.
Kõige raskem on vastuvõtupersonali harjumuste "ümberõpe", sest inimloomusele tundub iga "uus asi" alguses liiga keeruline. Muutused puudutavad pea kõike alustades tööaja planeerimisest kuni arveldamisteni. Et asi toimiks, peavad kõik vastuvõtu töötajad uuest "filosoofiast" ühtmoodi aru saama, sest tegemist on uue paradigmaga – aukude ravilt kaariesehaiguse haldamisele.
Kaariese riski hindamise vorm
Patsiendi nimi ____________________ Kuupäev _____________
Tõmba ring ümber, kui vastus "jah"
Kaariesehaiguse olemasolu näitavad:
Leidub täidismaterjaliga ravi vajav kaariesekahjustus Jah
Röntgenülesvõttel näha kontaktpinna vaabakahjustus Jah
Kriitvalge laigu staadiumis vaabakahjustused hambakaeltel Jah
Viimase 3a jooksul kaariese ravimiseks asetatud täidis Jah
Kaariest (bioloogiliselt soodustavad) riskitegurid
Süljest külvatud S.mutans või Lactobacillus kõrge määr Jah
Nähtavat paksu kattu hambal / igemeveritsus kergel kontaktil Jah
Sage näksimine >3 toidukordade vahel Jah
Hambal sügavad vaod ja uurded Jah
Rahustite / unerohu kasutamine Jah
Ebapiisav süljeeritus / kuiv suu Jah
Paljastunud hambajuure pinnad Jah
Kannab ortodontilist aparaati või proteesi Jah
Joogivees piisavalt fluoriidi Jah
Fluoriidiga hambapasta vähemalt kord päevas Jah
Fluoriidiga hambapasta vähemalt 2 korda päevas Jah
Igapäevased fluoriidiga (0,05% NaF) suuveega loputused Jah
5000 ppm fluoriidiga hambapasta igapäevane kasutamine Jah
Viimase 6 kuu jooksul asetatud F-lakki Jah
Viimase 6 kuu jooksul vastuvõtul läbiviidud F-teraapia Jah
Nädalased ettekirjutatud kloorheksidiini kuurid viimasel 6 kuul Jah
Ksülitooli nätsu/pastilli kasutamine 4X päevas viimasel 6 kuul Jah
Kaltsiumi- ja fosfaadipasta kasutamine viimase 6 k jooksul Jah
Piisav süljeeritus Jah
Visualiseeri kaariese tasakaal