Tehnovõrgu talumise tasu - hüvitis või naljanumber? - Raamatupidaja
Tehnovõrgu talumise tasu - hüvitis või naljanumber?
28. juuni 2010 09:23
1. juuli on viimane päev kinnisasja omanikele taotleda tasu nende kinnistul paiknevate tehnovõrkude ja -rajatiste talumise eest, kui soovitakse saada tasu ka tagasiulatuvalt, s.t alates 01. november 2004.
Järgnevatel aastatel makstakse kuni 01. juulini esitatud taotluste alusel tasu ainult jooksva aasta eest.Nimetatud tasu võib taotleda iga kinnisasja omanik, kellel on asjaõigusseaduse § 1581 tulenev tehnovõrgu või -rajatise talumiskohustus ja tasu makstakse asjaõigusseaduse rakendamise seaduse § 154 alusel, nii füüsilistest kui juriidilistest isikutest maaomanikele.
Taotluse peab omanik või tema poolt volitatud isik esitama iga kinnistu kohta eraldi, tehnovõrgu- või rajatise omanikule (n. Eesti Energia, Eesti Gaas, Tallinna Soojus, Elion), kas vastaval kodulehel, kirjalikus või elektroonilises vormis. Tasu saamise nõude aegumistähtaeg on kolm aastat, mis algab iga aasta 01. juulist. Esitatud taotluse alusel makstakse tasu ka järgnevatel aastatel, kuni uue taotluse esitamiseni (n. kinnistu uue omaniku poolt).
Juhul kui kinnisasi on koormatud hoonestusõiguse või kasutusvaldusega või muu piiratud asjaõigusega, on tasu taotlejaks kinnisasja omanik. Korteriomanditeks jagatud kinnisasja puhul esitab tasu saamise taotluse korteriühistu juhatus või korteriomandite valitseja, ühisvara puhul esitab taotluse kinnistusraamatusse kantud isik. Kaasomandis oleva kinnisasja puhul võivad taotluse esitada kaasomanikud ühiselt või üks kaasomanikest esindajana volituse alusel.
Kõik ei ole kuld mis hiilgab
Eelnev kõlab igati loogiliselt, mõistlikult ja õiglaselt. Lõpuks ometi saavad põllu- ja metsaomanikud hüvitist nende majandustegevust piiravate kõrgepingeliinide ja torujuhtmete eest, maaomanikule hüvitatakse tehnovõrguga kaasnevad ehituspiirangud, suvilaomanikele kompenseeritakse looduskaunist miljööd rikkuvate elektriliinide mõju, linnaelanik saab piisava rahalise lohutuse maja taga undava alajaama eest … või on taaskord kõik liiga ilus, et olla tõsi?
Laskem rääkida arvudel (mis pärinevad Eesti Energia kodulehelt www.energia.ee):
- Kui 110 kV (kõrge)pinge liin läbib põllumaad 523,34 meetri ulatuses (liini kaitsevöönd on 25 m kummalegi poole) ning maatulundusmaa maksustamishinnaks on 4000 kr/ha, siis on tasu liini talumise eest 10,48 kr aastas!
- Kui madalpingeliin (kaitsevöönd 2+2 m) läbib põllumaad 177,52 meetri ulatuses on tasu suuruseks 0,28 krooni aastas!
- Kui madalpingeliin läbib elamumaad 34,5 meetri ulatuses linnas või asulas ning elamumaa hinnaks 70.- ruudu kohta, laekub 01. detsembril maaomaniku pangaarvele tervelt 72,45 krooni!
Tasu taotluse veebipõhine täitmine ei ole arvutiga tuttavale inimesele just ülemäära keerukas. Kas aga kõneksolevad summad tasuvad tuhandete Eesti kinnistuomanike aega ja vaeva, jäägu igaühe enda otsustada.
Olukorras, kus täpset infot kinnistutel kulgevate tehnovõrkude ja seal asuvate tehnorajatiste kohta valdavad just neid omavad võrguettevõtted ning tasu suuruse arvutavad spetsiaalsed arvutusprogrammid, oleks ju mõistlik, et maaomanikud ei peaks neid tasusid ise taotlema, vaid vastavad rehkendused ja väljamaksed tehtaks automaatselt.
Nii ei jääks oma hüvitisest ilma ka kodanik või ettevõtja, kes igapäevaselt elektroonilist Riigi Teatajat ei loe ning 01.07.2010 saabuva tähtaja on unustanud või nagu ilmselt paljud, pole sellest varem kuulnudki.
Artikli autor on Tõnis Tamme, advokaadibüroo Tamme & Otsmann vandeadvokaat ja juhtiv partner.
Rivo Sarapik, Tamme Otsmann Ruus Vabamets õigusblog