Universum - Vana ja hea "Vana ja Hea" - raamat Internetipoest. Rahulikult ja mugavalt!
> Käsiraamatud>Universum
"Energiast, elektriautost ja elukeskkonnast" - Vello Loodmaa
Raamatus käsitletakse mõningaid nüüdisaja inimkonna ees seisvaid energia- ja ökoloogilise kriisiga seotud probleeme. Tutvustatakse teaduse saavutusi ja uusi ideid, mis võimaldaksid toota ja kasutada üha rohkem energiat, ilma et biosfäär selle tagajärjel elamiskõlbmatuks muutuks. Vaadeldakse elektrienergia tootmise võimalusi päikese-, tuule- ja tuumaenergiast ning ookeanide, maasisesest ja fossiilkütuste energiast. Kirjeldatakse transpordivahendite energiaallikaid, kütuseelemente ja akusid ning käsitletakse vesiniku kui tulevikukütusega seotud probleeme.
Raamat on mõeldud keskkoolide vanemate klasside õpilastega, üliõpilastele, inseneridele, õpetajatele ning kõigile, kes tunnevad huvi tehnika arengu ja keskkonnakaitse vastu.
Valgus, 1980 88lk
"Kosmosetsivilisatsioonid" - Uno Veismann
Mitmed probleemid ja projektid, mida alles hiljuti arendati vaid fantastiliste romaanide veergudel, kuuluvad tänapäeval teadlaste tegevusvälja. Mõnedki neist, eriti kosmosega seotud projektid, on oodatust kiiremini jõudnud praktilise teostuseni: inimene on väljunud koduplaneedi pinnalt ja teeb esimesi samme kosmilises ruumis, raketid viivad lähematele taevakehadele automaatjaamu. Aktuaalseks on saanud küsimused sellest, mis meid ootab teistel taevakehadel, sealhulgas ka probleem sellest, kes meid sal võiksid oodata.
Milliseid elu ja mõistuse eksisteerimise vorme kohtame teistes maailmades? Suguvendi, kes ka väliselt sarnanevad meiega või hoopis erinevaid olevusi? Elavad nad kiviajas või on meist ette jõudnud - tuhat, sada tuhat, miljon aastat? Kas eksisteerib Galaktikas ülitsivilisatsioonide ühendus, mille liikmeks imikueas inimkonda veel ei võeta? Ons Maad kunagi külastanud võõrad kosmonaudid?
Valgus, 1968 84lk
"Kuu" - Mikk Sarv
Mikk Sarv (snd 1951, Tartus) on mõtiskleja ja rahvapärimuse uurija, raamatute "Ilmasilmaja" (2005) ja "Sõna jõud" (2012) autor. Tema regilaul ja vilepill kõlavad nii Eesti filmides, raadios kui ka rahvakogunemistel. "Kuu" saladusi on ta uurinud juba neli aastakümmet.
Raamat Kuust jagab õpetusi ja näpunäiteid, kuidas saada lähedaseks meile lähima taevakehaga. Kuu on loonud tingimused elu tekkeks Maa peal, Kuu liikumise jälgimine läbi tähtkujude on pannud aluse tähestike tekkele, Kuu on põnev, saladuslik ja müstiline. Keeleuurijad on isegi oletanud, et arvsõna "kuus" võib olla meie keelde tulnud taevakeha Kuu nimest. Kuuga lähedaseks saamine on suur väljakutse igaühele, kuid see tasub end kuhjaga ära. Raamatus on otsesed juhised, kuidas Kuu mõjudest juhinduda oma igapäevastest tegemistes, nii nagu meie esivanemad seda on teinud, tajudes kuu jaotumist kuueks osaks.
"Kuu on meie lähim taevakeha ning tal on oluline koht inimkonna kultuuri kujunemisel alates rahvapärimustest kuni tänapäeva teaduseni. Kuul on eriline roll ka eesti kultuuris. Mikk Sarve raamatut Kuust ilmestavad arvukad pildid - nii hästi valitud teaduslikud fotod kui ka meeleolu loovad pildid erinevatest Kuu faasidest meie maastike taustal. "Kuu" on kena õhtune lugemisvara ja täiendus iga kultuurihuvilise raamaturiiulile."
- Jaan Einasto
astronoom ja kosmiline tumeaine uurija
"Ninanips surmale" - Sanjay Gupta
Arstide imeteod elusid tagasi võtes
Elu ja surma vahelisse piiri oleme me harjunud suhtuma väga sirgjooneliselt: valikuid ei ole, ollakse kas elus või surnud.
See raamat pöörab senised seisukohad pea peale. Uue põlvkonna südikad arstid on päästnud nii mõnegi, kes oleks veel kahekümne aasta eest olnud surmale määratud. Kauakestev südameseiskus, ajusurm, enam kui tunniks ajaks katkenud hingamine - kõiki neid seisundeid on varem peetud vältimatult surmavaks, aga tänu tänapäeva meditsiini edusammudele on kõik need inimesed elus ja terved... ja andnud ninanipsu surmale.
Dr Sanjay Gupta, neurokirurg ja CNN-i meditsiinikorrespondent, kirjeldab imelistest paranemistest jutustavas raamatus arstiteaduse saavutusi, mis on elu ja surma traditsioonilist piiri ähmastanud. Need erakordsed juhtumid alates terapeutilise hüpotermia katsetamisest, et päästa komatoosseid ajurabanduse või infarkti ohvreid, kuni üsasiseste elupäästavate operatsioonide või loomade talveune uurimiseni, et aidata haavatud sõdureid kaugetel lahinguväljadel muudavad ja rikastavad meie arusaamu elu ja surma olemusest.
Tänapäev, 2016 215lk
"100 looduskatastroofi" -
Maailm, milles me elame, on pidevas liikumises. Ajal, mil ülemaailsed uudised juhivad meie tähelepanu kõigis maailmajagudes toimuvatele looduskatastroofidele, saab meile selgeks elukeskkondade haavatavus. Mis põhjustab looduskatastroofe? Ning mis juhtub katastroofist mõjustatud tsivilisatsioonide ja maastikega pärast? Raamat käsitleb seda, kuidas loodusele jääb viimane sõna nii meie planeedi loomisel kui ka hävitamisel.
Sinisukk, 2008 207lk
"Elav ookean" - Callum Roberts
Kuidas meie mered muutuvad
"Jäime ankrusse klibusel seljakul, mis lahutas laguuni avamerest. Madala rifi rohelised ja pruunid toonid andsid meie ees teed sügaviku tumesinisele. Hiiglaslikud korallisambad langesid sadu jalgu allapoole, moodustades sügavate lõhedega eraldatud rööpsed seinad. Erklillad sõrmkorallid võistlesid ruumi pärast kollase salatikoralliga, põhjast aga kerkisid suured siniste ja roheliste polüüpide mürgarikud.
Riff oli jahmatav liikumispööris, umbes nagu New Yorgi keskvaksal tipptunnil. Jässakad elektrisiniste triipudega kirurgkalad tormasid sihikindlalt ringi, kirevate papagoikalade hajusad parved aga püüdsid neid vältida. Rifi serval lugesin ma kokku kaheksa merikilpkonna, üks iga korallisamba kohta. Meie poole ujus hall rifihai, kuid ei teinud möödudes meid eriti märkamagi. Kogu stseen oli ajatu ja ürgne. Olin kui paigale naelutatud.
Huvitav, mida ma oleksin mõelnud, kui kaldale naastes oleks meid ees oodanud torisev teadmamees, kes ennustanuks, et saja aasta pärast on see imeline riff lagunev vare, et eredate korallimürakate asemele on tulnud rohelised ehmed, et kalade read on hõrenenud ning teinud teed meduusiparvedele ja sültjale planktoinile? Oleksin teda ilmselt ogaraks pidanud. Miski poleks tundnud ebatõenäolisem. Ent vähem kui 25 aastat hiljem ennustab enamik tõsisemaid mereteadlasi just säärast saatust. See on juba teel."
- Callum Roberts
Sai: Imeline teadus
Äripäev, 2015 501lk
"Hüpe" - David Quammen
Zoonoosid ja järgmine üleilmne pandeemia
2003. aasta veebruari lõpus läks ta Hongkongis lennukile ja sõitis Torontosse. Tema Kanadasse saabumist ei märgatud, kuid mõne päeva jooksul andis ta endast ise teada. Ta tappis 78-aastase vanaema ja nädal hiljem ka tema täiskasvanud poja.
Umbes nii algab üks selle raamatu peatükkidest. Kõlab nagu üsna paljulubav kriminaalromaan. Tegelikult sellega meil tegemist ongi. Ainult et kurjamit ei asu püüdma piipu popsiv ekstsentriline detektiiv ja süžeedki on elust enesest. Meie kangelane heidab tihti oma laborikitli varna, tõmbab jalga matkasaapad ning sumpab nabani soojas troopilises mudas, jälitades kurjategijat. Viimane on aga eriline! Peaaegu olematult väike nadikael, kuid seda agaram tapja - nimelt viirus. Viirusest siin juttu ongi, ja mitte igasugustest, vaid zoonootilistest, kes on võimelised ületama liikidevahelisi tõkkeid.
Teema on vägagi aktuaalne, sest pisilaste seisukohalt oleme meie kõigest toit-elupaik-transpordivahed. Mida rohkem inimesed looduselt arutult võtavad, elupaiku hävitavad, ühesõnaga biotoope destabiliseerivad, seda rohkem jääb kodutuks viiruseid, kes on sunnitud enesele uut elupaika otsima. Ja kust siis veel, kui mitte kõige arvukamast suurimetajast, nimelt inimesest.
Raamat on mõnusalt ladusa keelekasutusega ja pikitud väikeste kultuuriliste-kirjanduslike vihjetega ning autorite omase kuivavõitu huumoriga. Ka on võimalik saada igapäevaseks toimetulekuks vajalikke vihjeid. Näiteks aidsist hoidumiseks on ülioluline vältida pooltoore šimpansiliha söömist.
- Pelle Nuggis, Eesti Loodusmuuseumi taksidermist
Äripäev, 2014 638lk
"Täheatlas" - Jaak Jaaniste, Enn Saar
Käsiraamat tutvustab Eestis nähtavaid ja (mõnevõrra pinnapealsemalt) ka lõunapoolkera tähtkujusid. Lugeja leiab siit taevakaarte, juhtnööre tähtkujude leidmiseks igal aasta- ja kellaajal, andmeid taevasfääri näiva pöörlemise ja planeetide liikumise kohta. Lühidalt on esitatud ülevaade astrofüüsikast, veidi on juttu ka astroloogiast.
Raamatu lõppu on lisatud väikesemahulised Kuu, Veenuse ja Marsi kaardid. Käsiraamat on mõeldud igapäevaseks kasutamiseks loodushuviliste kõige laiemale ringkonnale.
Valgus, 1990 256lk (taskuformaat)
"Lõõmav saar" - Alexandra Witze, Jeff Kanipe
Harukordne lugu Lakist, unustatud vulkaanist, mis pimendas 18. sajandi Euroopa
Sõnum, mille raamat ikka ja jälle lugejani toob, seisneb selles, et vulkaanid mõjutavad meid kõiki. Kui mitte otseselt laavajõgedega, siis tuhapilvede kaudu, mille mõjud võivad ulatuda ära jäänud lennureisidest kuni saatuslike kliimamuutuste ja näljahädadeni. Meeldib see meile või mitte, kuid me kõik elame viitsütikuga pommil.
- Mart Kuldkepp
TÜ skandinavistika osakonna nooremteadur
Laki purskest väljunud gaasid põhjustasid Islandil ja mujal Euroopas massilisi haigestumisi ja surma. On isegi spekuleeritud, et ikaldustest põhjustatud näljahädad võisid viia Prantsuse revolutsioonini ja seega Euroopa ajalookäigu muutuseni. Raamat on ühest küljest ladus lugemismaterjal ja teisest küljest ka õpetlik teos, mida võib soovitada kõigile, kes huvituvad loodusest, ajaloost ja inimese võitlusest oma koha pärast siin maailmas.
- Tarmo Kiipli
TTÜ geoloogia instituudi vanemteadur
Paraku on reaalsus, et Laki mõõtkavas purse võib edaspidi millal iganes korduda. Isegi sellega võrreldes pisikene Eyjafjallajökulli 2010. aasta purse õpetas meile, kui haavatav on nüüdisaegne ühiskond ühe ootamatu ja teadmata aja kestva looduskatastroofi korral.
- Heidi Soosalu
Eesti Geoloogiakeskuse juhtivseismoloog ja TTÜ mäeinstituudi lektor
Äripäev, 2014 269lk
"Metsik lootus. Eduka looduskaitse eesliinil." - Andrew Balmford
"Andrew Balmfordi raamatu väärtuseks tuleks minu arvates pidada hoiakut - positiivse esiletõstmist. Sest mis see kiruminegi aitab, ülim aeg on midagi ette võtta. Neist, kes on midagi ette võtnud, raamat räägibki, ja teeb seda muljetavaldavalt. Täpsema vaatluse alla on võetud maailma eri paikadest pärit seitse looduskaitsetegu.
Tegelikult on ju kõigis neis valdkondades, millest Andrew Balmford kirjutab, varemgi jõupingutusi tehtud, aga need ei oli kuigivõrd tulemusi andnud. Midagi hakkas paremuse suunas muutuma alles seejärel, kui esiteks asuti probleemi põhjalikumalt uurima, teiseks muudeti kardinaalselt hoiakut ja suhtumist ning kolmandaks (või siiski esimeseks), looduskaitsjail tuli pähe hakata piitsa kõrval kasutama ka präänikut."
- Tiit Mesila
"Tõenäoliselt jääb praegu parimas otsustuseas olevate põlvkondade südamele ei rohkem ega vähem kui see, kas meile elamiseks antud imeline maailm jääb sellisena püsima ka tulevikus. Juba aastakümneid on kirjutatud rohkem või vähem roheliseks tituleeritud ülevaateid inimese tegevuse mõjudest keskkonnale ja elamisväärse tuleviku võimalikkusest. Nii mõnigi lugeja on väsinud lugemast lõputut jada nukratest faktidest selle kohta, kuidas kõik elamisväärne loodusest kaob. Andrew Balmfordi "Metsik lootus" on neile nagu loodud. See on haaravalt ja positiivses võtmes kirjutatud raamat, mis peaks olema kõigi otsustajate töölaual."
- Lauri Klein
Äripäev, 2014 341lk
"Maavärin - laastavaim loodusnähtus maailmas" - Roger Musson
Sageli jõuavad meieni uudised kaugeis paigus toimunud maavärinatest. Teatud mõttes on maavärinad meile kõigile tuttavad. Kas me aga teame, mida maavärinad tegelikult tähendavad? Avalikkusele lahti seletamiseks on seismoloogia tihtipeale tänamatu teema, sest lihtsustamine võib kergesti eksiteele viia. Selle väljakutse on vastu võtnud kogenud briti seismoloog Roger Musson oma raamatus "Maavärin - laastavaim loodusnähtus maailmas".
Musson käsitleb oma raamatus kõiki maavärinaid puudutavaid olulisi aspekte, nagu näiteks mis vahe on magnituudil ja intensiivsusel või mis on maavärinatega kaasnevad ohud ning millised ennetamise-ennustamise võimalused, ning teeb seda viisil, mis ta tavainimesele hõlpsasti arusaadav tundub.
Mussoni raamat on eeskujulik näide kvaliteetsest populaarteaduslikust kirjandusest, sest see on nii H-U-V-I-T-A-V! Lugesin seda suure naudinguga, vahest nagu värvikat ajaloolist romaani, kuhu on vürtsiks pikitud muigamapanevalt anekdootlikke lugusid. Musson kirjeldab, kuidas arusaam maavärinate kohta on arenenud: müütilisest jumalate karistusest selgete tagapõhjadega loodusnähtuseni, millele viimaks püütakse ka vastu hakata. Musson suudab olulised põhitõed lihtsalt lahti seletada, nii et isegi täppisteadustesse ebamugavusega suhtuvatel inimestel on seda mõnus lugeda.
Pean seda kultuuriteoks, et nii kvaliteetne maavärinateemaline raamat kui Mussoni oma on eesti publikule kättesaadavaks tehtud.
- Heidi Soosalu, seismoloog
Äripäev, 2013 295lk
"Tähetorni kalender" 1989 -
LXV aastakäik.
Peale tavapärase kalendaariumi sisaldab kalender intervjuu akadeemik Jaan Einastoga, artiklid ENSV TA AAI algaastatest (T. Viik), mateeria fundamentaalteooriatest (J. Lõhmus, L. Sorgsepp), rasketest elementidest tähtede atmosfäärides (T. Kipper), nädala kujunemisloost (E. Autio) jm.
Valgus 1988. (Sees on natukene sodimist, kaaned kulunud). 116 lk
"Seal, kus lõpeb Maa" - Isaac Asimov
Populaarteaduslike ja ulmeteoste autori käesolev raamat on pühendatud polaarpiirkondade geograafiale. Antakse ülevaade meie planeedi kujust, poolkeradest, ekvaatorist ja poolustest, räägitakse aastaaegade vaheldumise ning öö ja päeva tekkimise põhjustest jms.
Raamat on kirjutatud köitvalt ja selgelt, pakub huvi kõige laiemale lugejaskonnale.
Valgus, 1982 288lk
"Müra, heli, hääled" - David Hendy
Inimkonna ajalugu läbi helide ja kuulamise.
Kui tihti hoomame meid ümbritsevate helide tulva kogu selle rikkuses? Helid on kõikjal - isegi kui me neid teadlikult ei kuula. Kuidas heliseb vaikus? Mis on müra? Mis on muusika? Kust kulgeb piir nende vahel? Helide olemust ja tähendust on keeruline väljendada verbaalselt, sest helisfäärid on meis endis sügaval peidus. Helimaastikud edastavad hindamatut teavet - ajast ja ruumist ... - Ines Reingold-Tali, helilooja, kunsnik ja muusikateadlane.
David Hendy raamat paneb meid mõtlema, milline on meie suhe müra, heli ja häältega tänapäeval ning milline see võis olla tuhandeid aastaid tagasi. Raamatu autor on andnud huvitava läbilõike heli tõlgendamise ajaloost alates loodushäältest kuni järjest tiheneva tehishäältega kõlakeskkonnani. - Tiina Selke, TLÜ muusikaosakonna professor.
Imeline Ajalugu, 2013. 382 lk
"Õhusõidu ajalugu Ikarosest tänapäevani" - Gerhard Wissmann
End ümbritsevas keskkonnas maksma panna suutes hakkas inimene maismaal liikumiseks kasutama mitmesuguseid rakendeid, jõgedel, järvedel ja meredel sõitmiseks aga paate ja laevu. Need tehnilised saavutused ajendasid teda ka õhuvalda hõlvama. Pidi ju linnu vaba lend - ületamatu looduslik eeskuju - oma arenguteel edasirühkivale inimkonnale mõjuma väljakutsena, millele ei saanud vastust võlgu jääda. ...
Valgus 1976. 258 lk, pluss 181 fotot.
"Meie fantastiline Maa" -
Vulkaanid, kivistised, vihmametsad, ilm, polaarmaad, ookeanid.
"Meie fantastiline Maa" on tänapäevane, köitev ja hariv teatmeteos, mis pakub teadmisi ja põnevat meelelahutust nii lastele kui ka teadmishuvilistele täiskasvanutele.
Kuidas Maa tekkis? Mida kujutavad endast äikesetormid ja orkaanid? Kuidas vihmametsad looduslikku tasakaalu hoiavad?
"Meie fantastiline Maa" käsitleb olulisi ja läbi aegade huvipakkuvaid teemasid meie planeedi tekkimisest ja arengust, loodusnähtustest ja nende teaduslikust uurimisest. "Meie fantastiline Maa" võimaldab omandatut teadmisi proovile panna viktoriinides, sest küsimuste-vastuste varamu ja praktiliste tegevuste valik on rikkalik. Raamat õpetab meid oma planeeti paremini hoidma ja kaitsma.
TEA 2014.512 lk
"Teaduse fantastiline maailm" -
Leiutised, loomad, inimene, taimed, kosmos, kuulsad teadlased.
"Teaduse fantastiline maailm" on hariv kogupereteos, mis pakub ohtralt teadmisi ja põnevat meelelahutust igaühele.
Miks me vajame teadust? Millised on maailma kõige põnevamad leiutised? Kes on kosmoseuurijad? Mis on kiirus? Kuidas arenes inimene?
"Teaduse fantastilisest maailmast" leiame üle tuhande põneva fakti teaduse arengust ja tähtsatest avastustest teaduse erinevates valdkondades. "Teaduse fantastiline maailm" pakub igas vanuses lugejale ka palju huvitavat praktilist tegevust, millega saab teadmisi kinnistada.
TEA 2014. 512 lk
"Stonehenge pole ainus" - Gerald S. Hawkins
Stonehenge, võimas megaliitehitis Lõuna-Inglismaal, pärineb teisest aastatuhandest e.m.a. ja oli kasutusel arvatavasti päikesetemplina. Selle ja maailma mitmete teiste esiajalooliste mälestusmärkide astroarheoloogilisest uurimisest, teadlaste arvamustest nende rajamise viiside ja põhjuste kohta ning nendega seotud legendidest ja müütidest kõneleb oma raamatus USA astronoom ja kirjamees Gerald S. Hawkins.
Valgus, 1980. 222 lk
"Neandertali inimene" - Svante Pääbo
Kadunud genoome otsimas.
Pääbo avastused teadusmaailmas seostuvad eelkõige paleogeneetikaga, mis inimkeeli tähendab vanadest kontidest geneetilise materjali eraldamist, järjestuse määramist ning kogutud teabe kasutamist näiteks inimliigi päritolu, esiajaloo ja varaste rändeteede väljaselgitamiseks.
Tema labor on suutnud praeguseks järjestada kuni 40 000 aasta vanuseid anatoomiliselt kaasaegse inimese, neandertallase ja nn Denissovi inimese, kes omab ühiseid jooni mõlema eelnimetatuga, genoome.
Kõige huvitavam järeldus, mis sellest tööst tõusis, on see, et Aafrikast välja rännanud "kaasaegne" inimene mitte ainult ei kohtunud, vaid ka seksis ning sai elu- ja suguvõimelisi järglasi nende mõlemaga. Kõik see juhtus arvatavasti u 55 000 aastat tagasi, aga on võimalik, et isegi veel 12 000 aasta eest elas Aasias kõrvuti rohkem kui üks liik inimesi (Homo floresiensis ehk kääbik Floresi saarel, kelle DNA-d pole teadaolevalt õnnestunud kellelgi eraldada).
Seega on Pääbo saavutused üldsusele vaieldamatult huvipakkuvad. Tänu Pääbole teame, et me kõik, kelle esivanemad rändasid paleoliitikumis Aafrikast välja Euraasiasse, oleme vähesel määral neandertallased.
Ülo Maiväli, Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi teadur.
Imeline Teadus. Äripäev, 2014. 357 lk
"Aatomirelv ja aatomikaitse" - Mihhail Gvozdjev, Vladimir Jakovkin
Sisukord: Aatomirelva füüsikalis-tehnilised alused. Aatomirelva üldiseloomustus. Aatomiplahvatuse lööklaine. Valguskiirgus. Läbistav radiatsioon. Maastiku radioaktiivne mürgistamine. Aatomirelva kahjustav toime. Aatomikaitse.
/---/ Raamatu koostamisel on kasutatud peamiselt andmeid, mis said teatavaks pärast aatomiplahvatusi 1945.a. Jaapani linnade Hirošima ja Nagasaki kohal, samuti rida muid avaldatud materjale aatomirelva toimest mitmesugustele objektidele aatomi- ja vesinikupommide katsetustel.
Raamat ei pretendeeri puudutatud küsimuste põhjalikule ja kõikehõlmavale valgustamisele, vaid taotleb viimasel ajal aatomirelva ja aatomikaitse kohta ilmunud rohkearvuliste andmete süstemaatilist esitamist.
Raamat on määratud laiale lugejateringile ning sobib kasutamiseks õpikuna aatomikaitse küsimuste õppimisel ALMAVÜ vastavates õpperingides.
Eesti Riiklik Kirjastus, 1959. 214 lk
"Ahvina sündinud" - Robin McKie
Inimese põlvnemise lugu.
Miks lahkusid meie kõige varasemad esivanemad puuvõradest ja hakkasid kahel jalal liikuma? Kuidas iidsed inimesed välja nägid? Kas neil oli oma keel? Olid nad kütid või kütitavad? "Ahvina sündinud" kerib meie silme ees lahti suurejoonelise panoraami 5 miljoni aasta pikkusest teekonnast, mille alguses seisavad ahvid, lõpus aga troonib inimene.
Selle kaasakiskuva jutustuse algallikateks on arvukad fossiilileiud, eelajaloolised koopamaalingud, kivist tööriistad ja lõigukesed iidsest DNAst. Autor Robin McKie, The Observeri teadustoimetaja kirjeldab, kuidas need leiud on aidanud meil luua pildi iidsete inimeste elust. See lihtsas ja selges keeles jutustatud, kohati dramaatiliseks paisuv saaga on põnev ning omalaadne teaduslik detektiivlugu sellest, kuidas üks primaadiliik, Homo sapiens, maailma valitsejaks on saanud.
Tähtsaimate meie minevikku avavate leidude hulka kuuluvad 3,5 miljoni aasta eest vulkaanilisse tuhka jäetud, juba kahel jalal liikunud pooleldi inimeste, pooleldi ahvide kivistunud jäljed, Keeniast Turkana järve äärest välja kaevatud hämmastavalt hästi säilinud luustik, mis manab meie silme ette Aafrika savannis elanud 11aastase poisi elu ja surma loo, ning tillukesed DNA-lõigukesed, mis teadlaste arvates aitavad meil välja jõuda ühe Aafrikas 200 000 aasta eest elanud naiseni, kes seisab nüüdisinimese arenguliini alguses.
Raamatus leidub suurepäraseid kunstniku loodud kujutluspilte iidsetest inimestest ja maastikest, fossiilifotosid ja tähtsaid avastusi teinud paleontoloogide portreesid, samuti teaberohkeid kaarte. Raamat on täienduseks BBC stuudiotes toodetud ja suurt tähelepanu pälvinud teleseriaalile "Ahvina sündinud" ("Ape man"), mis kõneleb saladusi lahendada aitavatest leidudest, uurijate eksirännakutest, dramaatilistest inimsaatustest ja kuumadest teaduslikest dispuutidest, teisisõnu, nüüdisinimese põlvnemisloo lahtiharutamisest.
BBC. Varrak 2001. 216 lk
"Looduse entsüklopeedia" -
Autorid: David Burnie, Jonathan Elphick, Theresa Greenaway, Barbara Taylor, Marek Walisiewicz, Richard Walker.
Oluline teatmeteos taime- ja loomariigi kohta.
Uus põnev ja pildirohke looduse entsüklopeedia, mis on loodud koostöös Londoni Loodusmuuseumiga.
Üle 2000 värvifoto, sealhulgas aegvõtted, äratavad neil lehekülgedel looduse ellu.
Entsüklopeedias käsitletakse ka selliseid tähtsaid teemasid nagu elupaigad ja evolutsioon, lisatud on klassifikatsiooniskeemid, sõnaseletused ja põhjalik indeks.
Üksikasjalikult on käsitletud rohkem kui 100 kõige eksootilisemat taime ja looma.
Raamat on temaatiliselt jaotatud nii, et see oleks arusaadav lastele alates 8. eluaastast.
Looduse entsüklopeedia - ideaalne abiline koolitöös ja enesetäiendamiseks.
The Natural History Museum koostöös Londoni Loodusmuuseumiga.
Dorling Kindersley. Varrak 1999. 304 lk