Liiga kalliks muutunud uued korterid sunnivad Eesti koduotsijad järelturule - Trendid kinnisvaras - Sisuturundus - Kodustiil
21. jaanuar 2019, 20:30
Kuna uute korterite hinnad üha tõusevad, muutuvad need tasapisi eestlaste jaoks liiga kalliks, mistõttu tuleb taas hakata eelistama järelturul pakutavat.
2018. aasta IV kvartalis võis Tallinna korteriturul märgata järelturul senise aktiivsuse alanemise peatumist. Samaaegselt võis märgata tüüpkorterite osas taas hinnakasvu mõningast kiirenemist, mida võis juba 2018. aasta keskpaigas ka prognoosida, ütleb Arco Vara Kinnisvarabüroo analüütik Mihkel Eliste.
IV kvartalis kujunes perioodil 1940 - 1990 ehitatud korterite osas mediaanhinnaks 1552 eurot ruutmeetri kohta, mida oli 7,3 protsenti rohkem kui veel aasta tagasi. 2017. aasta samal perioodil oli aastaseks hinnakasvuks 6,0 protsenti ning 2016. aastal 7,8 protsenti. Järelturul ehk valdavalt magalapiirkondade tüüpkorterite osas on ajutist hinnakasvu kiienemist soodustanud ennekõike uute korterite kättesaadavuse halvenemine. Tüüpkorterite osas on hinnakasvu vedanud ennekõike Lasnamäe. Mustamäel aeglustus aastane hinnakasv 7,9 protsendi juurest 6,5 protsendile, Lasnamäel kiirenes aga 2017. aasta IV kvartali 5,5 protsendilt 2018. aasta IV kvartalis koguni 8,9 protsendi juurde.
Järelturul jätkub siiski perspektiivis aktiivsuse alanemine sarnaselt korteriturule kui tervikule, mida kujundab enim nooremapoolse elanikkonna demograafilistest teguritest tulenev järk-järguline vähenemine.
Tartus asus järelturul aktiivsus alanema Tallinnast oluliselt varem, kuid kuna uute korterite soetajad peavad tihti oma varasema eluaseme müüma, võis uute korterite müügi taustal märgata 2018. aastal Tartus taas mõningast järelturu aktiivsuse kasvu.
Korteriturul on tehingute arvu kasvu vedanud juba üle kahe aasta vältel ennekõike uute korteritega tehtud tehingud, mis muutub periooditi vastavalt arendusprojektide valmimise tähtaegadele. Aastataguse kõrgema võrdlusbaasi, väheneva nõudluse ja alanema asuva ehitusaktiivsuse tõttu lähitulevikus Tallinnas turuaktiivsuse vähenemine tõenäoliselt jätkub.
Järelturu aktiivsuse kasv on Tallinnas tervikuna aeglustunud, viimaste kuude mõningast tõusu on toetanud uutele korteritele ehituslikult vanemate korterite eelistamine ja madalama kvaliteediga laenuklientide hulga kasv, kuid sellised trendid on pikemas perspektiivis pigem ajutised.
Edasist ehitustegevust piirab seni tempokalt kallinenud ehitushind ning arenduseks sobilike kruntide juba kohati jaburalt kõrged pakkumishinnad, aeglasemalt täituvad eelmüügi mahud ning halvenenud arendusprojektide finantseerimistingimused. Valdav enamus uutest korteritest müüakse Tallinnas hinnavahemikus 1700 - 2600 eurot ruutmeetri kohta, ligi 40 protsenti uute korterite pakkumistest jäävad aga üle vastava hinnavahemiku. Uute korterite müügimahud on võrreldes aastatagusega samaaegselt alates III kvartalist vähenenud. Uusi kortereid hakati 2018. aastal Tallinnas ehitama ligi kolme protsendi võrra rohkem kui 2017. aastal, kuid ehituslubade arv vähenes aasta jooksul koguni 30 protsendi võrra. Aktiivne uute arendusprojektide kavandamine kui ka ehitustegevus on siirdunud Tallinna lähiümbrusesse, kus aga ligi 6-kuulise viivitusega on ehituslubade taotlemine asunud samuti vähenema.
Kuigi ehituslubade väljastamine korterite ehitamiseks on möödunud perioodidel püsinud siiski veel võrdlemisi aktiivne, ei prognoosi Eestis tegutsevad suuremad ehitusettevõtted lähitulevikuks enam olulist erasektorist tulenevat tellimuste mahu ega seega ka ehitushinna kasvu.
Tulevatel kuudel on turul oodata võrdlemisi tasakaalukat kuid jätkuvalt ebakindlat olukorda, mille taustal võivad nii tehinguaktiivsuse kui hinnatasemete muutusi hakata potentsiaalset kujundama pigem rahvusvahelised sündmused.