Ees i Kхrgem Kommer skoolPsьhholoogia kursuse цц “U i ja u e дod”Хppejхud: professor J. E uloХpila e: Mark Maslov ХB - 11 alli 1998Sissejuha us Eesmдrgiks o avada kursuse цц u e дo olemus vх es aluseks i im egevuses loomi gu , prohve lus , e deid, are gu . U e дo psьhholoogiaE US AMI E JA ДHE DUSU I LДBI AEGADE LOODUSRAHVAS E U E ДOD Professor K. Ramul si eerib jesuii e, kes XVIIsaja di keskel lдksid Ka adasse i diaa lasi (huroo e) хigesse usku pццrama: ,U e дgu o oraakel, mille poole kхik eed rahvad pццrduvad ja mida ad kuulavad; o prohve , kes e us ab eile uleviku sь dmusi, K.assa dra ( roojd. ku i ga Priamose ь ar, e us aja), kes hoia ab eid х e us e ees , mis eid дhvardavad, harilik ars e de haigus es. Kui pealik rддgib ьhel pool ja u e дgu eisel pool , siis vхib pealik karjuda ii palju kui ahab — esimese a дide akse u e дo kдsk. U e дgu o sagedas i eesis ujaks e de хupidamis el. Kauplemis , kalapььki ja kь imisf alus a akse harilikul u e дo loaga. eil ei ole midagi ii kallis , milles ad hea meelega ei loobuks mх e u e дo pдras . цie i цelda — see o huroo ide peajumal.&quo ; Pхhja-Ameerika irokeesi hхimurьhma kuuluva e &scaro ; e r o k i i d e koh a o e ograafid mдrki ud, e eil o kombeks e d ravida ka u e дos juh u ud ussihammus use puhul. Suurjдrvis u ьmbruses elava el o d z i b v a -i diaa las el o veel д i i alles muis e komme saada u es juhe deid haiguse vas u. Eel eval uleb дlgida, eis es eralduda, hei a magama ja ooda a vaimolevus , kes ь leb prog oosi i g a ab soovi usi. Arva avas i o i diaa lased iseseisval ul ud samasu-gusele ravimee odile, agu oli kasu usel Va a-Egip uses ja -Kreekas. ,Ьks suguharu pealik sai kuulda, e keegi a alama es oli u es дi ud sugulis vahekorda ьhe ema ь rega. Pealik хudis alamal дie pruudi lu araha selle pхhje du-sega, e magaja hi g oli saa ud audi gu-rahulduse, mis seaduse jдrgi o vхimalik ai ul , kui pealikule asu akse a ь re hi d.&quo ; Aafrikas o a &scaro ; a i rahvusel abielui imes ele e e дh ud karis us ka u es juh u ud abielurikkumise ees . E ograaf L. S er berg kirjeldab ьh Aafrika rд duri , kelle juurde uli 150 km kaugusel (jalgsi muidugi) kohalik ela ik ja хudis kahju asu orja apmise ees . imel oli a дi ud u es, e vххras rд dur oli ap ud ema orja. Aafrika k o d e suguharu liikmed jao avad дhe dus-u e дgusid kah e suurde liiki: avalised дhe dused i g eade, mille a ab magajale sur u vaim vхi jumal. A aloogseid kirjapa ekuid o ka Okeaa ia paapua e koh a: ,U e дgudel e es el o maagide хia oimi gu es erakordsel suur дh sus, ses pдrismaalas e arva es avaldub e des дh us es sur ud maagide ahe.&quo ; Polь eeslas e koh a o kirju a ud ii: ,0ma ku sel olid oraakli ele vдga lдhedased e us ajad, kes дi eks Havai saar el e us asid ulevikku ohvrilooma sisiko a jдrgi. Ei puudu ud ka u e дosele ajad ja maagid, kes haigeid ravisid.&quo ; E us ami e pol ud va as i sugugi ohu u eriala. Herodo os kirju ab, mis juh us V saja dil e.Kr. skььdi e us aja ega, kui lei i,e e de e us used pole хiged. ,Eri us ajad huka akse jдrgmisel viisil: va ker lao a akse hagu дis ja hдrjad rake da akse e e; e us aja el kцide akse jalad ki i, kдed seo akse selja aha i g suud opi akse дis ja ad pa akse haokuhja sisse.
Haod sььda akse pхlema, hдrjad hirmu a akse lхhkuma i g kihu a akse sхi ma. Sageli hukkuvad hдrjad koos e us a-ja ega leekides, aga juhul kui iisel дra pхleb, saavad hдrjad pхge ema i g pддsevad ai ul pхle us ega. Sii kirjelda- ud viisil pхle avad ad e us ajaid ka eis el pхhjus el ja ime avad eid siis valeprohve i eks. Aga keda ku i gas appa laseb, e de poegadele ka ei halas a a ja kхik meessoos jдrglased huka akse, kuid aissoole ei eh a mi gi kurja.&quo ; Samu kombeid o harras a ud ka Va a-I dias, kus kolm korda eksi ud e us aja viidi seo ul dzu glisse iigri ele oiduks. Siberi &scaro ;amaa idel oli e us ami e samu i olulisel kohal. ii o kirju a ud sцlkuppide koh a jдrgmis : , дgija ime a akse sцlkuppidel ,dju silх&quo ;. a дeb prohve likke u e дgusid. Ka ajьb a дrkvel parag os ilisel ьmbruses vali seva olukorda. Kui kellelgi ekib vajadus ku suda &scaro ;amaa i haige juurde, eab &scaro ;amaa juba seda. Kui a koju jддb ja haige vaa ama uleb, o ervis umisloo us , kui aga &scaro ;amaa e e ku sumis kodu lahkub, pole para emisloo- us .&quo ; Ka ьks k e i &scaro ;amaa i, ba gose fu k sioo e o e us ami e. E. Alekseje ko kirju ab: ,Ba gosele omis a i vхime eada, kes ammu sur ud sugulas es peab agasi pццrduma uue i imese a. ad ea avad rasedale aisele a ulevase lapse ime.&quo ; E us a i ii u e дgude kui lхkke praksumise iseдrasus- e jдrgi. Kauaaegsed avad o aassь dide jдlgimisel ka u v a &scaro ;amaa idel — bцц idel. V. Djako ova kirju ab: ,Pдras samaa i surma ei lдi ud a hi g дra. ema vх is e da juurde aiga vхi mдgede isa d, muu es a kajaks vхi millekski ьhjaks. Sellesse pereko da pццrdus pдrilikkuse eel agasi vaid, bцц &quo ; (sama is lik a e). Eri eval &quo ;su uses &quo ; asub, bцц &quo ; pдras ka dja surma kuskil lдhedases maakohas. Mх ikord aga ei ul ud see esiva e-ma e peresse. Sel puhul arva i, e a o lдi ud sii se es koh ades liiga kaugele. ugevad &scaro ;amaa id suu sid veel eluajal e us ada, kellesse sugulas es ,bцц &quo ; sise eb. Kui ,su us&quo ; uli peresse aevas ( e gri), siis selli e samaa muu us ugevaks ja eda ime a i e gri bцц iks. (Sama e ekuju- us o ka laamadel.)&quo ; хe дolisel o uva j . Al ai piirko dade uskumus e mцju ula u ud ka muis sesse iibe i bцц i-religioo i, mille pхhjal veel д apдevalgi o si akse aassь di ud dalai-laamasid. Vas upidi e leviku ee o vдhem хe дoli e, ses aassь iхpe us o levi ud ьle kogu Siberi, kusjuures puuduvad mдrga avad budis likud mхjud. Vхimalik o ka veel selli e varia , e Siberi ja iibe i rahvausu d o pдri ьhises eelkul uuris . Elusaa us e us asid uva &scaro ;amaa id va a-aas a цh ulveel sь imдrkide jдrgi. дh samaid mдrke oli 9. Mehel loe i eid kellaosu i suu as, arves ades seejuures 12-aas as loomkale dri . aise sь imдrke loe i vas upidises jдrje-korras. дp e mдrkide хlge dus pole eada. Ka meie kaugemal hхimurahval, laplas el ehk saamidel o huvi avaid e us uskombeid. E laplased elavad ьs a hхredal asus a ud alal, siis o iga kьlalise ulek sь dmuseks. Laplas e riie use, saa ide ja koja juures o rohkes i egemis pael ega. Sellega o seo ud omapдra e e e e sьs eem: — kui paelad lдhevad sхlme, uleb vххraid; — umbsхlme puhul o ulija vae e; — хmbsхlme puhul uleb rikas; — kui sхlme lдks ццri o s, ei ela ulija kaua; — kui sхlm uli keskele, elab ulija kaua.
agu eis elgi rahvas el, o laplas e rahvausus paremal poolel eri ev дhe dus vasemas . дi eks kui sьgeleb vasem kдsi, siis saad midagi; sьgeleb parem kдsi — a ad midagi. U esьmbolid o laplas el mц e i sar ased eis egi rahvas e omadega. дi es: puru e ud uba vхi ai дhis ab omas e surma; eiuga arma semi e haigus ; kui ai e a ab midagi, дhe dab see haigus ; purjusolek halba sь dmus ; kui raske haige дeb e d erve a, vхib ooda a surma. Sama ism o rahvausu d ol ud ka ees las el. Veel д i i o kдibel vдlje did agu ,vaim uleb peale&quo ; (i spira sioo i дhe duses). Vдlje d ,meel lahu ama&quo ; дhe dab U. Masi gu arva es hi gerд du. Veel aas al 1071 o ovgorodi kroo ikas &scaro ;uudi (ees i) хia ra ssi ehk lхvesse la gemis kirjelda ud. Iga ahes o Saaremaal д i i sдili ud veel Lхve jхe ime us. Vilja di- ja Valgamaal o ol ud. Lхve- imelised kьlad. Lд i He riku kroo ikas o vii eid arbuga e us amisele, mida oime a i e e дh said sхjalis-polii ilisi sь dmusi.SUMER JA EGIP US Juba maailma esimeses sivilisa sioo is, Va a-Sumeris (hilisema imega Kaldea) u i u e дgude хlge damis . Selle jaoks olid spe siaalsed prees rid. agu mдrgib a iikaja ajaloola e S rabo , ea i veel meie ajaarvamise algul ime us ,kaldeala e&quo ; pхhi дhe duses ,u esele aja&quo ;. E us amisega ьldse egelesid veel as roloogid j . ma ika u djad. Sumeri ma ika ьheks erijoo eks peab A. Lehma vaimkai sja vahe u mхju. Va a-Sumeris o eada ka i aailma esime e kirjapa dud u e дgu. See o pдri muis se, XXIII saj. e.Kr. kirjapa dud ,Gilgame&scaro ;i eepose&quo ; esimesel kiilkirja ahvlil . U e дo eellugu o selli e: Uruki li a ku i gas (elas u. 2700 a. e.Kr.) o kьll suur vдgevusel ja oredusel , aga a rхhub rahvas liiga rд gal . Jumalad o sus avad luua alle vas ukaaluks дli ugeva loomi imese — E kidu. emplipros i uudi vхlusid kasu ades meeli ab Gilgame&scaro ; E kidu mдgedes Uruki li a. Kui ad o li a jхud ud, ь leb pros i uu E kidule: ,Veel e e, kui sa mдgedes alla laskusid, дgi Gilgame&scaro ; Uruki li дs si d u es. Дrga es rддkis a selles oma emale: ,Mu ema, ma дgi д a ццsel u d. aevas oli дis дh i. aguA u (Sumeri aevajumal — I.S.) sхjavдgi, la ges mu peale I ime e, kes sь di ud mдgedes. Ma pьiidsi eda haara a, aga ema oli ugevam. Ma pььdsi eda hei a, aga a ei kхiku ud. ema vas u хusis kogu Uruki rahvas. ema aga seisis agu sammas ja al suudeldi jalgu. Siis hьppasi alle peale agu aisele. Sai as jagu ja paiskasi a si u jalge e e. Si a ju ah sid, e me mххdaksime jхudu.&quo ; Rima -Heli (Gilgame&scaro ;i ema, jumal i sa i epi ee — I.S.), kes eab kхike, rддgib isa dale, Rima -Heli , kхike eadja, ь leb Gilgamesile: See, keda дgid kese дh i hiiglaslikus aevas, kes agu A u sхjavдgi sulle peale ormas, keda sa vхi sid ja mu jalge e e paiskasid — see o aus ja ugev sхber. a ai ab ala i sхpra. a jхud saab kuulsaks ьle kogu maa. a jхud o suur agu A u sхjavдgi.&quo ; agu eeposes eame, saidki Gilgame&scaro ; ja E kidu sхpradeks ja soori asid koos mi meid vхi lusi ja seiklusi. eisel savi ahvlil o kirjas ka E kidu u e дgu. Seal o ju u reisis , mille E kidu soori as ko kasmehega allilma, ja o mai i ud ka prohve eid.
Sarrans Младший публикует в издательстве «Comptoir des imprimeurs-unis „Историю Бернадотта“ в двух томах, где Фурнье представлен „личностью, недостойной уважения, лишенной звания и полномочий“, где говорится о „неблаговидной деятельности этого лица в прошлом“, где, наконец, цитируются слова министра внутренних дел императорского правительства: „Я не в состоянии поверить, что это лицо имело наглость самовольно взять на себя какую-то миссию (...). Правительство (...) в любом случае не могло опуститься до того, чтобы использовать подобного субъекта для осуществления важных политических намерений“. Почти все биографы Бернадотта вынуждены крайне резко высказываться по поводу Фурнье. Любопытное обстоятельство – вероятно, никто из них не знал, что это дед Мане. Что касается исследователей жизни художника, то у них никогда не возникало желания уточнить эту историю по первоисточникам, и они скопом повторяли легенду о дедушке-дипломате. 16 Этот Антонен Пруст, который будет всю жизнь тесно связан с Мане, не имеет никакого отношения к семье Марселя Пруста. 17 «За горами» (испан.). 18 Опись 1832 года. 19 Jules Breton
1. Eesti pohjarannik (estonii)