Puhu risti kiiruskaamera püüab raske jalaga autojuhte - Vooremaa
21:02 Laupäev, 11. juuli 2020
Puhu ristmik on sõidukijuhtidele Jõgevamaa üks kõige keerulisemaid ristmikke, kust sõidab keskmiselt 10 000 autot päevas. See on põhjus, miks politsei ja maanteeamet on püüdnud teha kõik, et õnnetusi ennetada.
Üks ennetustest oli 2016. aastal paigaldatud kiiruskaamera, mis jälgib korraga mõlemat sõidusuunda. Samal aastal registreeriti seal Eesti arvestuses iga viies kiiruseületus. Aastal 2016 registreeris värskelt paigaldatud kiiruskaamera 30 000 kiiruseületamist.
Ent siiani on juhid raske jalaga, sest keset ristmikku seisev kiiruskaamera registreeris läinud aastal 10 500 kiiruseületust ehk umbes 30 rikkumist ühes päevas.
Mureks vasakpööre ja jalakäijad
„Varem oli kiiruspiirang 70 km/h, nüüd on see 50 km/h, aga paljudele on veel harjumuseks sõita 70-ga. Kõige suurem koormus on reedel Tallinnast väljuval suunal ja pühapäeval Tallinnasse mineval suunal,“ selgitas politsei- ja piirivalveameti Lõuna prefektuuri vanem väärteomenetleja Sulev Jürgenson.
Ühtlasi valmistavad politseile enim muret vasakpöörded maanteelt Põltsamaa või Jõgeva poole, kus otsesõitjad jäävad pööraja jaoks pimedasse nurka ning see on põhjus, miks kokkupõrked tekivad. Teine murekoht on jalakäijad, kellel on raske teed ületada, sest ei ole ülekäigurada ega kohta, kust turvaliselt bussipeatusesse kõndida.
Maanteeameti taristu arendamise osakonna liiklusohtlike kohtade koordinaator Janno Vilberg nentis, et eraldi meetmeid jalakäijate teeületuse osas rakendada pole plaanis.
„Liiklussagedused on maanteel küll suured, aga sõidukiirus on 50 km/h ja ohutussaarte kaudu saab üsna turvaliselt teed ületada. Samas tuleb olla väga tähelepanelik ja ettevaatlik just tiheda liikluse tõttu,“ pani Vilberg südamele.
„Parandada saab jalakäijate liikumist ristmikul bussipeatuste vahel kõnniteede rajamisega ja seda plaanime ka liiklusohtlike kohtade ümberehituse investeeringu abil järgmisel aastal teha,“ lisas Vilberg.
Samas nendib maanteeamet, et muret Puhu ristiga vähemalt neil ei ole. „Eesti üldist liikluspilti hinnates ei ole liikluskultuur antud ristmikul halvem. Ristmik ei ole maanteeameti jaoks väga murettekitav, pöörded on kanaliseeritud ehk siis on eraldi sõidurajad pööreteks ja kiirus on piiratud 50 km/h ning kiiruskaamerate kontrolli all,“ ütles Vilberg, lisades, et liiklussageduse kasv ei ole nii kiire, et ristmiku läbilaskevõime ammenduda võiks.
Kõik algab ikkagi juhist
Aastaid on arutatud, mida teha selleks, et Puhu ristis oleks liikumine võimalikult turvaline. On unistatud ringristmikest, kahetasandilisest teest ja paljudest muudest võimalustest. „Maanteeametiga oleme seda arutanud ja kõik vastab nõuetele. Oleme mõelnud, et viadukt oleks üks lahendus, ka ringristmikku on üritatud. Viimaste arvamuste järgi soovitakse teed teha kaugemalt, Jõgeva poolt, ja see võiks olla üks lahendus,“ mõtiskles vanem väärteomenetleja Sulev Jürgenson. Seevastu Janno Vilbergi sõnul ringristmiku rajamine ei ole plaanis.
„Kõik algab ikkagi juhist. Juhid peavad olema tähelepanelikud ja hoolikad. Kiirus on viidud 50 peale, paigaldatud on kiiruskaamera. Maanteeamet on teinud piisavalt liiklusõnnetuste ennetamiseks,“ rõhutas Jürgenson.
Paraku on ristmikule elu jätnud rohkem inimesi kui keegi tahaks. 11 aastat tagasi juulis toimus ränk liiklusõnnetus, mida meenutas raskelt ka Sulev Jürgenson. Põltsamaa poolt tulnud sõiduauto Nissan sõitis toona ette peateel liikunud Lexusele. Kokkupõrkest paiskus Nissan küljega Jõgeva poolt tulnud ja stopp-märgi ees peatunud Hondale, mida juhtis alkoholi jääknähtudega mees. Avariis hukkus Nissani juht ja kaasreisijana sõitnud naine. Suri ka autos viibinud koerake.
„Sel ristmikul on olnud palju inimvigastustega juhtumeid,“ sõnas Jürgenson, tõdedes, et sel aastal õnneks ei ole veel inimvigastusi olnud.
Ent liikluskindlustusjuhtumeid on ristmikul palju. Varem mainitud vasakpöörded on üks levinumaid põhjuseid, miks kindlustuse poole pöördutakse. Eelmisel ja üle-eelmisel aastal oli selliseid juhtumeid kuus. Asjakahju suurus ulatus 1000 eurost 11 000 euroni.