J�rvamaa Infoportaal » EST » Keskkond » J�rvamaa loodus » T�ri vald
Keskkond » J�rvamaa loodus » T�ri vald
Parkiderohkes Türi vallas pääseb põrgu
Järvamaa edelasopis asuv Türi kihelkond jääb looduslikult mitmekesisele alale: Türi ümbruse väikevoorestik, Pärnu madalik, Oisu kandis laiuv Kesk–Eesti moorentasandik, lamm– ja muldorgudes voolavad arvukad jõed, laiaulatuslikud metsad. Foto: Kaarel Aluoja, „Pärnu jõgi enne Türit“
Säärane kant ahvatles aastasadu tagasi siia arvukalt mõisaid rajama. Säilinutest vanim on Lokuta, mille kohta esimesed kirjalikud andmed pärinevad aastast 1455. Vanuselt järgmine on Tori, mille kohta pärinevad teated juba aastast 1474. Türi–Allikule Pärnu jõe kaldale kerkis suursugune mõisahoone 1551. aastal – Türi linn asubki suuresti Alliku mõisahärralt Baranoffilt ostetud maadel. Türilt Viljandi ja Pärnu poole kulgevate teede risti kerkis 1611. aastal Särevere mõis. Türilt Rapla suunas asub Kolu, Paide poole jääb Kirna mõis. Ümbruse kõige noorem on Laupa mõis – Pärnu jõe kaldapealsele jääv pseudobarokkstiilis iludus.
Praegusesse Türi liitvalda kuuluvad ka endised Oisu ja Kabala valla maad ning sealtkandist Oisu ja Kabala mõisad.
Iga mõisakomp­lek­si uhkuseks oli pilkupüüdev mõisapark, mil­le suur­su­gu­sus ja lii­gi­rik­kus sõl­tus mõisni­ku huvidest ja ra­ha­ko­tist. Samavõrd ri­kas kui Türi vald on mõisate, on ta mõisaparkide poolest. Enamus neist on riikliku kaitse all. Foto: Kaarel Aluoja, „Tori mõis ja park“
Järvamaa pargid pärinevadval­da­valt 18. sa­jan­di kesk­pai­gast 19. sa­jan­di lõ­pu­ni. Vaa­ta­ma­ta mõis­ni­ke to­ret­se­va­le elu­stii­li­le on siin­se­te­le par­ki­de­le ise­loo­mu­lik ta­ga­si­hoid­lik ja liht­ne ku­jun­dus, na­gu see oli oma­ne ena­mi­ku­le 19. sa­jan­di al­gul ra­ja­tud klas­sit­sist­li­kus ehk ing­li­se stii­lis par­ki­de­le. Stii­li­puh­taid barokk– ehk prant­su­se stii­lis ­par­ke po­le siinsete mõi­sa­par­ki­de hul­gas säi­li­nud.
Kes on inimkätega kujundatust tüdinud, võib seada sammud puutumatusse loodusse. Türi vallas on mitmeid matkaradasid, neist ehk põnevaim valla lõunatipus Rassil Saar­jõe ürg­oru kaldal looklev teeke.
Puutumatu on siitkandi loodus tõesti: 2006. aastal loodi sellesse Järvamaa nurka Saarjõe maastikukaitseala, mis kuulub ka Natura 2000 võrgustikku. Rassi külas Tõrvaaugu ümbruses on loetletud kokku 11 eri lii­ki kä­pa­li­si.
*Ühiskonnategelane, talupidamise edendaja, kirjamees ja õpetaja Carl Robert Jakobsonile käis 19. sajandi lõpul Kurgjalt Viljandisse ajalehte toimetamas. 12-kilomeetrist teelõiku Viljandi – Vändra maanteeni, millest neljandik läbib Türi valda, tuntakse Sakala tee nime all. Tegu on toreda matkateega.
*Suuremalt osalt Tü­ri vallas asub 1992. aas­tal loo­dud Tü­ri voo­res­ti­ku kait­se­ala, mis hõlmab li­gi 60 mand­ri­jää ku­jun­da­tud sel­jan­dik­ku.
*Türi voorestiku kõrgeim tipp on 79,9 meetrine Käo­mä­gi.
*Raudemetsa voorel kasvab sajanditevanune pedajas, mis sirguvat seal juba Põhjasõjast saati.
*Maakonna võimsaim tamm kasvab Rassi külas. Seda 24 meet­ri kõr­gu­st ja 6,1 meet­rise ümbermõõduga põlispuud kutsutakse Saare–Siimu tammeks.­
Foto: Kaarel Aluoja, „Saare-Siimu tamm“
*Jär­va­maal kuu­lub loo­dus­kait­se al­la 44 par­ki, pi­sim kaits­tav park on Tü­ri lin­na pii­res­se jääv 1,6 hek­ta­ri suu­ru­ne Lo­ku­ta.
*Aastal 1992 avatud Türi tehisjärvest on tänu eurorahale saanud pilkupüüdev ja hulgaliselt tegevusi pakkuv tervise– ning puhkepiirkond. *Kurlas Paia – Vil­jan­di maan­tee ääres asub väike kars­ti­ala ühes langutuslehtritega. See on koht, kus lau­lu­isa Fried­rich Reinhold Kreutz­wal­di kir­ja­pan­du põh­jal las­kus Ka­le­vi­poeg põr­gus­se.
Foto: Kaarel Aluoja, „Saarmad“
Foto: Kaarel Aluoja, "Haigur"
Foto: Kaarel Aluoja, "Jändja veski Pärnu jõel"