Mikroökonoomika KT - | Majandus - Mikroökonoomika - Eesti Maaülikool
Mikroökonoomika KT (1)
Tallinna Tehnikaülikool - Majandus - Mikroökonoomika
MIDA toota? KUIDAS toota ?
Milline on nüüd optimaalne kogus ?
1.1. Majandusteadus
TEADUS - teadmiste süsteem, hulk, mis genereerib uusi teadmisi.
MAJANDUSTEADUS - * ökonoomika, inglise .keeles economics
OIKOS NOMOS tuleb kreeka keelest, tähendades Majandus Seadus
Tuuakse välja erinevaid teadusi, tuntumad on järgmised: loodusteadused , ühiskonna(sotsiaal-)teadused, reaalteadused, humanitaarteadused, rakendusteadused jne.
Majandusteadus on sotsiaalteadus, mis kasutab teaduslikke meetodeid inimeste majandusliku käitumise uurimiseks. Majanduslik käitumine on tingitud inimeste püüdest rahuldada oma piiramatuid vajadusi piiratud ressursside olemasolu tingimustes.
Uurib olemasolevate piiratud ressursside võimalikult tõhusat ja efektiivset kasutamist inimeste vajaduste rahuldamiseks.
1.2.Mikroökonoomika ja makroökonoomika
Majandust analüüsides näeme, et probleemid on erinevad, nimelt mikrotasandil ja makrotasandil olevad. Sellest tulenevalt on välja kujunenud erinev teaduslik lähenemine, on erinevad uurimisobjektid. Mikroökonoomika on teoreetiline majandusteadus, mis uurib majandusotsuste tegemist majanduse üksikosalejate, nagu kodumajapidamiste ja ettevõtete (firmade ) poolt. Mikroökonoomika pühendub majandusuuringutele kitsas plaanis, analüüsides konkreetse kauba turgu, ettevõtet või tootmisharu . Ettevõtete puhul tuuakse esile hinna kujunemist turgudel ja optimaalsuse saavutamist. Samuti analüüsitakse üksikindiviidi või tarbija majanduslikku käitumist tuginedes tarbija nõudlusteooriale. Hinnasüsteemi kujunemine on oluline nii tarbijatele kui tootjatele, seetõttu on hinnakujunemine mikroökonoomika tähtsaks uurimisobjektiks. Sellest tulenevalt nimetatakse mikroökonoomikat ka hinnateooriaks.
Makroökonoomika uurib rahvamajandust kui tervikut . Tema uurimisobjektiks on majanduse konjunktuurikõikumised, tasakaalus mitteolemise põhjused, nagu majandustsüklite olemasolu, töötus, inflatsioon , maksbilansi puudujääk. Makroökonoomika läheneb probleemide lahendamisele majanduspoliitika seisukohast lähtudes. Makroökonoomika eraldus üldisest majandusteooriast eraldi suunana 1930-ndatel aastatel nn. Suure Depressiooni ajal. Suuna põhiliseks loojaks peetakse John Maynard Keynes `it, kes pidas majandusnähtuste uurimisel oluliseks lähtuda rahvamajandusest kui tervikust.
2.Majanduse põhiküsimused ja majandussüsteemid
Majanduses loetakse vajalikuks lahendada 3 põhiprobleemi:
MIDA toota? KUIDAS toota? ja KELLELE toota? . Need küsimuse peab lahendama, sõltumata sellest, milline on majandussüsteem ja iga süsteem leiab (võimaldab) erinevaid lahendusi.
Majandussüsteem on majanduse toimimiseks vajalike institutsioonide, asutuste ja organisatsioonide kogum.
MAJANDUSSÜSTEEMID:
traditsiooniline, tavamajandus – põhineb ühiskonna tavadel, traditsioonidel. On tegemist väikeste majandusüksustega, tootmistehnoloogia on algeline, seega on valitsev naturaalmajapidamine. Toodetud hüvised jaotatakse lähtudes perekonna, hõimu, suguvõsa jne. tavadest lähtudes.
plaani- ehk käsumajandus – tootmise ja jaotamise alased otsused tehakse tsentraalselt, mingist keskusest lähtudes, näiteks riigivõimu poolt. Üksikisikute ja ettevõtete otsustamist ja omandust on tugevalt piiratud. Tüüpiliseks näiteks tuuakse NSVL Liidu majandussüsteem.
turumajandus – majandusressursid jaotatakse majapidamiste ja ettevõtete vahel individuaalsete valikute alusel, kusjuures seda jaotust teostab ja mõjutab vabalt kujunev hinnamehhanism. Täieliku turumajanduse eelduseks on majandussubjektide täielik valikuvabadus . Valdav osa ressurssidest kuulub eraomanike, kodumajapidamistele.
segamajandus – reaalses majanduses ei esine puhtaid majandussüsteeme, seega tegelikkuses olevat majandussüsteemi nimetatakse segamajanduseks. Segamajanduse puhul on igast puhtast süsteemist mingeid fragmente. Erinevad riigid on tegelikkuses rohkem või vähem orienteeritud turumajandusele või plaanimajandusele. Tänapäeval on enamikes riikides vaba turumajandus, mida riik oma võimu kasutades reguleerib.
3. Turg ja majandus
3.1. Majandusagendid
Majandusagendid on majanduses osalejad. Majandusagentideks on majapidamised, ettevõtted, avalik sektor ja muu maailm. Kui majanduses tegutsevad eelnimetatutest ainult 3 esimest agenti, on tegemist suletud majandusega. Reaalses elus lisandub siia muu maailm ehk teised riigid. Mõnikord kasutatakse majanduse analüüsimise lihtsustatud mudelit ja jäetakse välja muu maailm, siis nimetatakse seda suletud majanduse mudeliks.
Majapidamise moodustavad inimesed, kes elavad koos ja teevad ühiseid finantsotsuseid. Tegelikkuses on nad tarbimis- ja säästmisotsuste tegijad . Majapidamiste majandusliku käitumise eesmärgiks on oma heaolu(rahulolu) maksimeerimine lähtudes nende käsutuses olevatest ressurssidest (nende tulust).
Ettevõte ostab tootmisteguriturgudelt tootmistegureid, ühendab need tootmisprotsessis ja tulemuseks on kaubad ning teenused. Kaupa ära müües saavad nad tulu, sellest kulud maha arvestades jääb järele kasum. Ettevõtete eesmärgiks on saada võimalikult suurt kasumit ja järelikult peavad nad valima sellise majandusliku käitumise, mis selle kindlustaks.
Avaliku sektori all peetakse silmas valitsusasutusi, riiklikke institutsioone, keskpanka jne. Valitsuse ülesandeks on kontrollida ja reguleerida oma seadusandlike aktide ja poliitikaga majapidamiste ja ettevõtete majanduslikku käitumist.
Muu maailma ehk teiste riikidega toimub kaubavahetus ja seega on nad olulised ekspordi - impordi näitaja kujunemisel.
3.2.Majandussektorid
Majandust võib sektoriteks jaotada erinevalt. Alljärgnevalt on toodud kaks jaotamise võimalust.
Sõltuvalt sellest, kas tootmiskulud kaetakse turul kauba müügist saadud tuludest või riigieelarvest, jaotatakse turusektoriks ja turuväliseks sektoriks. Turuvälise sektori näiteks on kaitsekulud, päästetööde kulud, saatkondade kulud, riiklik haridus jne.
Sõltuvalt sellest, millist omandivormi ettevõtted kasutavad, jaotatakse erasektoriks või avalikuks sektoriks (ühiskondlikuks ). Erasektoris olevate ettevõtete omanikud võivad olla majapidamised või ka teised ettevõtted. Avaliku sektori ettevõtete omanikuks on riik, tihti on riigi osalus ettevõttes osaline, näiteks on riik 30% aktsiate omanik.
3.3.Tulude ja kulude ringkäik
Tulude – kulude ringkäik iseloomustab majandusagentide omavahelisi seoseid . Põhimõtteliselt on majanduses ühe majandusagendi tulu teisele agendile kulu.
TULUDE – KULUDE RINGKÄIK (joonis)
4.Majandusteadlaste töö majanduse analüüsimisel
4.1.Teaduslik meetod = positivistlik ja normatiivne analüüs
Positivistlik analüüs:
Selgitab, kuidas majandus toimib.
Analüüsib nähtuste omavahelisi seoseid.
Ei sisalda hinnanguid.
Tulemuseks on majanduslike institutsioonide ja protsesside mudelid ning prognoosid.
On võimalik kontrollida vaatluse teel.
Normatiivne analüüs:
Sisaldab hinnangut või kriteeriumi.
Pole alati teaduslikult tõestatavad.
Võrreldakse või reastatakse alternatiivsed seisukohad kriteeriumi alusel.
4.2.Teooriad ja mudelid
Majanduses tuuakse välja erinevaid muutujaid. Alljärgnevalt on toodud 2 enam kasutatud võimalust muutujate määratlemiseks.
MUUTUJAD:
endogeensed, sõltuvad, nähtuse poolt põhjustatud(mõjutatud);
eksogeensed, sõltumatud, autonoomsed.
varumuutuja (kogus teatud ajahetkel, näiteks kassaseis 03.09.2002.)
voomuutuja (koguse muutus teatud perioodil, näiteks SKP suurus 2002.a.)
Mudel – tegelikkuse lihtsustatud kujutis, millel on säilinud olulised omadused.
MAJANDUSMUDELI KONSTRUEERIMISE ETAPID:
Probleemi, nähtuse valimine.
Mudeli vahendite valimine – definitsioonid, kontseptsioonid , määratlused. Väljendatakse verbaalselt, graafiliselt või matemaatiliselt.
Loogiliste järelduste tegemine – hüpoteesi või prognoosina. Hüpotees - tingimuslik väide( on A, on ka B).
Kontrollimine – parim, võrreldes prognoose vaadeldud nähtusega, statistiline protsess. Kui vaatlus ei lükka hüpoteese ja prognoose ümber, omandab teooria staatuse.
4.3.Majandusanalüüsi keeled ( võimalused )
On 3 erinevat võimalust:
Verbaalne, selgitatakse suuliselt või kirjalikult sõnade abil.
Gaafiline, selgitatakse joonise abil, ülevaatlik.
Matemaatiline, selgitatakse valemi, funktsiooni abil. Näiteks nõudlusseaduse väljendamine:
Qx = f(Px), kus Qx on kauba x nõutav kogus ja
Px on kauba x hind.
Qx = 100 – 20 Px, üldisemalt Qx = f(Px, Py, M), kus Py on
kauba y hind ja M on sissetulek
4.4.Tüüpilised vead ehk eksijäreldused
Vale põhjuse viga ehk post.hoc. Tekib eeldusel , et kui kaks nähtust(sündmust), ilmuvad või avalduvad koos, on üks
2013-11-11 Kuupäev, millal dokument üles laeti
212 laadimist Kokku alla laetud
onde20 Õppematerjali autor
mikroökonoomika, suunana 1930, majandussüsteem, turumajandus, turumajanduse eelduseks, segamajandus, segamajanduse puhul, erinevad riigid, majandusagentideks, hüpotees, tüüpilised vead, positivistlik lähenemine, kasvavad alternatiivkulud, nõudlusseadus, graafiliselt, nõudlus, inferioorsed, supply, keerukamad, koefitsiendi väärtusena, pakkumise hinnaelastsus, lineaarsel nõudluskõveral, kogukasu, tasakaalu korral, väärtuse paradoks, hinnavaru, nõudluskõverale, tarbimise tasakaal, puutepunktis, täiendkaupade hinna, täiendkaupade hinna, joonis 20, kogukasulikkus, eeltoodud teooriates, kaasajooksmisefekt, snobismiefekt, vebleni efekt
IV TEEMA
V TEEMA
Joonis, slide 7
Joonis, slide 9
Joonis, slide 12,13
Joonis, slide 16
Joonised, slide 18,19,20, 21
Joonis, slide 23,24
Joonis, slide 26, 27
Joonis, slide 29
VI TEEMA
TEADUS - teadmiste süsteem, hulk, mis genereerib uusi teadmisi
MAJANDUSTEADUS - * ökonoomika
Majandus Seadus
Mikroökonoomika ja makroökonoomika
mikrotasandil ja makrotasandil
Mikroökonoomika
mikroökonoomikat ka hinnateooriaks
Makroökonoomika eraldus
Majanduse põhiküsimused ja majandussüsteemid
MIDA toota? KUIDAS toota? ja KELLELE toota?
MAJANDUSSÜSTEEMID
traditsiooniline, tavamajandus
plaani- ehk käsumajandus
segamajandus
Turg ja majandus
Majandusagendid
Majandusagentideks on majapidamised, ettevõtted, avalik
sektor ja muu maailm
suletud majandusega
Majapidamise
Sõltuvalt sellest
turusektoriks ja turuväliseks sektoriks
erasektoriks või avalikuks
sektoriks (ühiskondlikuks )
Tulude ja kulude ringkäik
TULUDE – KULUDE RINGKÄIK
Majandusteadlaste töö majanduse analüüsimisel
Teaduslik meetod = positivistlik ja normatiivne analüüs
Positivistlik analüüs
Normatiivne analüüs
Teooriad ja mudelid
MUUTUJAD
MAJANDUSMUDELI KONSTRUEERIMISE ETAPID
Probleemi, nähtuse valimine
Mudeli vahendite valimine
Loogiliste järelduste tegemine
Majandusanalüüsi keeled ( võimalused )
Verbaalne
Gaafiline
Matemaatiline
Tüüpilised vead ehk eksijäreldused
Vale põhjuse viga ehk post.hoc
Kompositsiooni viga
Tootmisvõimaluste kõver ja alternatiivkulu
Olemus ja eeldused
TOOTMISVÕIMALUSTE KÕVER
Kujutamise (konstrueerimise) eeldused
efektiivne tootmine
Ressurssid on fikseeritud
Tehnoloogia on fikseeritud
kahe kauba tootmist
kindlal ajamomendil
TOOTMISVÕIMALUSTE KÕVERA ( RAJA) ISELOOMUSTUS
Vasakult paremale allapoole langev. Põhjus
On nõgus koordinaatide alguspunkti suhtes
Kuju seondub alternatiivkuluga
TOOTMISVÕIMALUSTE KÕVER iseloomustab graafiliselt ressursside nappust ehk piiratust
toodete valitavaid koguseid ja alternatiivkulu
ekstreemsed
efektiivsed
ebaefektiivsed
võimatud
POSITIVISTLIK LÄHENEMINE – sel juhul selgitatakse olukorda nii, nagu ta graafikul näha on
NORMATIIVNE LÄHENEMINE – selgitamisel võetakse aluseks mingi kriteerium
Tootmisvõimaluste kõvera nihked
Väljapoole
Edasine kõvera asukoht
Nihe ühest otspunktist
TOOTMISPROTSESSI
alternatiivkulu ehk loobumiskulu
ALTERNATIIVKULU – ingl. k. opportunity cost
Tuleneb
Kasvavad alternatiivkulud – et suurendada ühe kauba tootmist ühe ühiku võrra, tuleb loobuda järjest
suuremast kogusest teisest kaubast
Konstantsed alternatiivkulud – suurendades ühe kauba tootmist ühe ühiku võrra, tuleb loobuda kogu
aeg mingist kindlast kogusest teisest kaubast
füüsilistes ühikutes
Piir- ehk marginaalne alternatiivkulu
Efektiivsuse olemus
Tootmistegurite efektiivse
Hüviste optimaalse
Kui ühiskonnas on nimetatud olukord, määratletakse seda kui PARETO efektiivset
optimaalset
Absoluutne eelis
Suhteline eelis
Turu olemus
üldnimi, kus ostjad ja müüjad suhtlevad kaupade ja teenuste vahetamise eesmärgil
TURG - hüviste ja tootmistegurite turg
struktuuriks
olulised tunnusjooned
turul osalejate arv
kauba omadused
turule sisenemise ja lahkumise tingimused
konkurentsi vormid
TURUD jaotatakse lähtudes konkurentsitüüpidest
Täielik konkurents
Mittetäielik konkurents
hüviste turg
tootmistegurite turg
NÕUDLUSSEADUS
Nõudlusseaduse iseloomustamise põhimõisted
Nõutav kogus on kauba või teenuse naturaalne hulk
Nõudlus – “Demand”
Hind langeb, nõutav kogus kasvab, miks?
piirkasulikkuse langus
asendusefekt
sissetulekuefekt
Turunõudlus
Nõudlust mõjutavad tegurid
Nõudlust
Tähtsamad nõudlust mõjutavad
normaalhüviste ja inferioorsete
Inferioorsed
normaalhüvistega
teiste hüviste hinnad
tarbijate ootused
tarbijate arv
tarbijate maitse ja eelistused
PAKKUMISSEADUS
Pakkumisseadust iseloomustavad põhimõisted
Pakutav kogus
Supply – inglise keeles “pakku-mine” – S-tähistatakse
Pakkumiskõvera kuju põhjendused
tootjad tahavad
tootjad on võimelised
Turupakkumine
Pakkumist mõjutavad tegurid
pakkujate arv
tehnoloogia tase ja areng
tootmistegurite(ressursside hinnad)
alternatiivsete kaupade hinnad
maksud ja subsiidiumid
ootused ja lootused tuleviku hindade suhtes
Nõudluse ja pakkumise tasakaal
nõudlu-se ja pakkumise tasakaal
Tasakaaluhinna ja –koguse muutumine
Miinimumhind >
Maksimumhind
NÕUDLUSE JA PAKKUMISE ELASTSUS
Nõudluse hinnaelastsus
ELASTSUS
NÕUDLUSE HINNAELASTSUSE
KOEFITSIENT arvutatakse järgmiselt
ELASTSUSE liigid
NÕUDLUSE HINNAELASTSUS ei ole muutumatu suurus. Tähtsamad mõjutavad tegurid on
Koefitsient = Kauba koguse muutus %-des / kauba hinna muutus %-des
Pakkumise hinnaelastsus on muutuv suurus ja põhilised pakkumise hinnaelastsuse mõjurid on
Teised elastsuse näitajad
Nõudluse sissetuleku elastsus
Nõudluse ristelastsus
Nõudluse hinnaelastsuse ja kogutulu seos
TARBIJA VALIK JA NÕUDLUS
TRADITSIOONILINE PIIRKASULIKKUSE TEOORIA
Püstitatud 2 põhieeldust
Kasulikkuse teooria loojad
Kogukasu - ingl. k. Total utility (TU)
Piirkasulikkus – ingl. k. Marginal utility (MU)
KOGUKASU ( TU )
PIIRKASULIKKUS ( MU
KAHANEVA PIIRKASULIKKUSE SEADUS
MU = TU muutus / q muutus q – tarbitav kogus
TEGELIKUS ELUS
KASULIKKUSE mõõtmiseks vajatakse mõõtühikut
Gosseni I
seaduse
Kogukasu maksimeerimise reegel
Tarbija maksimeerib kasulikkust erinevates tingimustes
Gosseni II seaduse
MU1 / p1 = MU2 / p2 =…..= MUn / pn
Kogukasu on maksimaalne
Tarbija on tasakaalus
Katse-eksituse meetod - proovimise kaudu leitud parim olukord. Gosseni II seaduses vaadatakse suhet
tasakaalu olukorraks
PIIRKASULIKKUS JA NÕUDLUSKÕVER
kauba piirkasulikkus määrab ära nõutava koguse q
Eeldatakse
Teisiti öeldes
omistada rahulolule rahalist väärtust
see oli optimaalne kogus
on olemas nõudluskõvera 1 punkt
Oletame
TARBIJA HINNAVARU
Väärtuse paradoks
nagu ei kajastaks
Tarbija maksmise piirvalmidus on rahasumma
Hinnavaru on hüvise
Tegelik väärtus(
Turul kaupa ostes
Hinnavaru = kogukasu TU - kauba ostmise kogukulu
Hinnavaru nimetatakse ka tarbija ülejäägiks
Järelikult kasutatakse kasulikkuse ülejääki
igast varasemast ühikust
ÜKSKÕIKSUSKÕVER
ÜKSKÕIKSUSVÄLI
ÜKK omadused
Matemaatiline väjendus
Eelarve kitsendus
EJ tõus
TARBIMISE TASAKAAL
kehtib tingimus
TARBIMISVALIKUTE MÕJURID
Sissetuleku muutuste mõjud
Joonis 11 Sissetuleku-tarbimise kõver (normaalkaup)
SISSETULEKU-TARBIMISE kõver
Joonisel 11
Joonis 12 Inferioorse kauba X sissetuleku-tarbimise kõver
Joonis 13
Joonis 14 Engeli kõver
Engeli kõverat
Joonis 15A
Joonis 15B
Antud kauba hinna muutuste mõjud
Joonis 16A Hinna-tarbimise kõver
Joonis 16B Nõudluskõver
Joonis 17A Ühikelastne nõudlus
Näeme
Joonis 17 B selgitus
Järelikult
Joonis 17C SELGITUS
Teise kauba hinna muutuste mõjud
Täiendkaupade hinna-tarbimise kõver
Asenduskaupade hinna-tarbimise kõver
Joonis 18. Täiendkaupade hinna-tarbimise kõver
Joonis 19 Asenduskaupade hinna-tarbimise kõver
Nõudluse muutus ja nõudlusfunktsioon
Joonis 20 – Suureneva sissetuleku mõju kauba X nõudlusele
Joonis 20 a ja b
Maksu mõju hinnavarule
Subsiidiumi mõju hinnavarule
Joonis 21
Joonis 22
Joonis 22 selgitab tarbija ülejäägi kujunemist
Joonis 23 Maksu kehtestamise mõju tarbijaülejäägile (hinnavarule THV)
Joonis 23, maks
Joonis 24 Subsiidiumi mõju THV-le
Kaasajooksmisefekt
Snobismiefekt
Vebleni efekt
Kardinaalse ja ordinaalse kasulikkuse teooria puudused
Joonis 5.7. Kaasajooksmisefekt õpik, lk.109
Joonis 5.7. kaasajooksmisefekt
Joonis 5.8. Snobismiefekt , õpikus lk. 109
Joonis 5.9. Vebleni efekt, õpikus lk.110
Vebleni efekti
saskia40: Joonised puuduvad.
14:58 15-02-2018
Mikroökonoomika 1. Nõudmise ja pakkumise elastlus Monopol Lugeda: Äripäeva, Mikroökonoomika alused (K. Kerem, K. Keres, M. Randver) Mikroökonoomika harjutuste kogu. ...
Mikroökonoomika. Konspekt 2010.
INDREK SAAR MIKROÖKONOOMIKA LOENGUKONSPEKT PDF Creator - PDF4Free v2.0 http:...
Mikroökonoomika Table of Contents LOENG 2 TURG. NÕUDLUS JA PAKKUMINE............................................. 1 LOENG 3: NÕUDLUSE JA PAKKUMISE ELASTSUS..................................... 6 LO...
Mikroökonoomika mõisteid
Mikroökonoomika mõisteid jms Ceteris paribus ­ muud tingimused jäävad samaks, vaid üks asi muutub. Inferioorne hüvis ­ kaubad, mille nõudlus väheneb, kui sissetulek kasvab Asendushüvis ­ ühe kauba h...
Mikro- ja makroökonoomika I loeng: Mikro ­ ja makroökonoomika põhimõisted · Mikro- ja makroökonoomika uurib, kuidas ühiskond jaotab oma piiratud ressursse inimvajaduste rahuldamiseks. ...
Mikro- ja Makroökonoomika mõisteid
MÕISTED................................................................................................................2 1. Mikroökonoomika..........................................................................
Mikro & marko ökonoomika
LOENGUID MIKRO(EHITUS)ÖKONOOMIKAST SISUKORD: EESSÕNA : AINE KOHT ÕPPEKAVAS JA SOOVITAV KIRJANDUS 1. SISSEJUHATUS 2. MAJANDUSTEOORIA 3. NÕUDLUSSEADUS 4. PAKKUMISSEADUS 5. HINNAMEHANISM 6. HINNAMEH...
MÕISTED Alternatiivkaup – Alternatiivsed hüvised on kaubad, mille tootmiseks kasutatakse suures osas samu ressursse (nisu ja rukise kasvatamine). Alternatiivkauba hinna tõus toob kaasa antud kauba pakkumis...