Liit: Eesti vajab uusi energiasäästlikke eluhooneid, nende hulgas ka üürihooneid - Ehitusuudised
02. september 2014 08:30
Eesti eluasemevaldkonna arengukava 2008-2013 (Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium):
Varasemate kogemustega võrreldes ei ole uusehituse arv täna kuigi suur. Eeldades, et Eesti eluasemefond on kasvanud juurdeehitatud elamute võrra, moodustas Eesti uusehitiste maht 1960ndatel ca 6 %, 1970ndatel ca 4 % ning 1980ndatel ca 3 % eluasemefondist. Võrdluseks võib tuua, et arenenud majandusega heaoluriikides peetakse elamufondi taastuvvajaduseks 4 % aastas. Arvestades, et alates 90ndatest aastatest on uusehitise maht olnud väiksem kui 1 % eluasemefondist, aastatel 1995 - 2002 madalam kui 0,2 % ning aastatel 2002-2006 on see tõusnud 0,7 %-ni siis võib nentida, et viimase aastakümne vältel on Eesti eluasemefondi seisukord tulenevalt selle vanusest järk-järgult halvenenud (lk 24).
Eestis on umbes 650 000 eluruumi, viimastel aastatel on kasutusse jõudnud umbes 2000 eluruumi aastas (s.t umbes 0,3% eluasemefondist), seega peaks ühe eluruumi eluiga olema tinglikult üle 300 aasta. Kuid kavandatavate hoonete eluiga on tavaliselt 50 aastat...
Teisalt on Euroopa seadnud kohustusliku eesmärgi, et alates 2019 riigile kuuluvad hooned ning alates 2021 kõik hooned peavad olema liginullenergiahooned. Kas energiasäästlikku hoonet ehitada on tõepoolest nii kerge nagu aeg-ajalt meediast lugedes mulje võib jääda? Üks detail: kui eelmise lõigu taustal tuleks hooneid ehitada kolmesajaks aastaks ja tavapäraseid hooneid projekteeritakse 50 aastaks, siis kui kaua peavad mõistlikuna vastu uued tehnoloogiad, uued ehitustooted ning uued läbikatsetamata lahendused? Võrdluseks mõelgem, kui ruttu me soovime vahetada näiteks nutitelefone...
Üürieluhooned. Need, kes neid kritiseerivad – kas Soomes ja Skandinaavias on siis midagi totaalselt valesti?
URL: http://www.ehitusuudised.ee/uudised/2014/09/02/rebane-eesti-vajab-uusi-energiasaastlikke-eluhooneid-nende-hulgas-ka-uurihooneid