AvalehtInfokeskusUncategorisedAvalikud arutelud algavad septembris
Harjumaal ja Põhja-Raplamaal liigutakse edasi uute trassialternatiivide täiendava võrdlusega
Harjumaal ja Põhja-Raplamaal, kus sobiva Rail Balticu koridori on eriti keeruline, võeti Harju ja Rapla maavanemate ettepanekul võrdlusesse täiendavad, nn 16ndad trassialternatiivid (vt Materjalid).
Harjumaa ja Põhja-Raplamaa trassialternatiivide teemat käsitleti Rail Balticu Juhtkomitees 13.08.2014, kus arutluse all olid mitmed täiendavad võimalused uute alternatiivide osas. Harju maavanem pakkus välja trassivariandi 16A+16B+14C+14G+11A-II+15B+11B-II, mis möödub Kohilast, Kiisast ja Sakust idast ning Luigest alevikust läänepoolt, ühinedes siis variandiga 14 C (mis oli varasematest Tallinna ringtee lähedusse jäävatest trassivariantidest soodsaim).
Rapla maavanema ettepanekul lisati täiendavasse võrdlusesse ka Kohilast ja uuest trassivariandist 16A idapoolt kaarega mööduv variand 16D (maavanema kiri Juhtkomiteele: PDF.
Lisaks pakkus konsultant arutluseks välja joonehitise kulgemise loogika tervikpilti arvestades otse põhja-lõuna suunas kulgeva variandi 16E, mida Harju maavanem otsustas mitte toetada (variandist 16E loobumist põhjendav maavanema kiri Juhtkomiteele: ZIP).
Harjumaa ja Põhja-Raplamaa võrdlust korratakse seega nii, et lisandub üks pikem täiendav trassialternatiiv (16A+16B+14C+14G+11A-II+15B+11B-II) ja üks lühem alternatiiv (16D). Harjumaal ja Põhja-Raplamaal valmivad võrdlustulemused ja selgub eelistatud trassivariant eeldatavasti 2014.a oktoobris.
Uuring: Eesti elanikest 71 protsenti on teadlikud Rail Balticust
on 14 September 2014 .
71 protsenti eestimaalastest on kuulnud rahvusvahelise raudteeühenduse Rail Balticu kavandamisest ning 68 protsenti vastajatest toetab selle elluviimist, selgub Faktum & Ariko läbi viidud värskest avaliku arvamuse uuringust.
Vanuserühmade lõikes on teadlikkus Rail Balticust madalaim 15-24aastaste seas, kellest 58 protsenti on projektiga kursis. Kõikides teistes rühmades on teadlikkus üle 73 protsendi. Eesti keelt kõnelevatest inimestest on projektist teadlikke 80 protsenti, mitte-eestlastest 46 protsenti.
Rail Balticu planeerimisel annavad nõu raudteede ehituse rahvusvahelised eksperdid
Sel nädalal, 25.-26. augustil Tallinnas toimunud Rail Balticu seminaril vahetasid kogemusi raudteede planeerimise ja ehituse eksperdid ning Eestis Rail Balticut ettevalmistav meeskond. Peamised teemad olid seotud raudtee eelprojekti koostamisega, millega esmajärjekorras alustatakse Lõuna-Pärnumaal. Samuti arutati keskkonnamõjude hindamisega seonduvaid erinevaid Euroopa praktikaid.
Eesti planeerimis- ja projekteerimismeeskonna töökohtumisel osalesid Leedu, Suurbritannia ning Rootsi eksperdid, kellel on pikaajaline kogemus erinevate Euroopa suurte raudteeprojektide läbiviimisel. Eksperdid arutasid erinevad tehnilisi lahendusi, mida plaanitakse ka kasutada Rail Balticu raudteel (mulded, sillad, kuivendused jms).
Projektimeeskonna Eesti-poolne tehniline konsultant Mikk Reier selgitas, et ühelt poolt on 1435 millimeetri laiuse raudtee ehitamise kogemus uus, kuna viimati ehitati siinmail suuremahulisi uusi raudteeühendusi 1970ndatel aastatel. Samas on tegemist tavapärase kiire raudteega, mille sarnaseid on nii meie lähinaabruses Skandinaavias kui ülejäänud Euroopas palju ehitatud. "Seetõttu olemegi oma meeskonda kaasanud rahvusvahelised eksperdid, kellel on selliste projektide läbitegemise kogemus juba olemas. Eesti jaoks on projekt uudne eelkõige seetõttu, et raudteed planeerides ja ehitades tuleb arvestada kaasaegsele kiirele raudteele kehtivate ohutusnõuete ja tehniliste standarditega," lisas Reier.
Töökohtumisel osalesid Rail Balticu raudtee ehituse maakonnaplaneeringute koostamise ning eelprojekteerimist läbiviivate ettevõtete Reaalprojekt, Hendrikson&Ko ja Kelprojektas eksperdid ning koostööpartnerid rahvusvahelisest ettevõttest WSP Sweden, samuti projektiga seotud Tehnilise Järelevalve Ameti ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi töötajad.
Rail Baltic on keskkonnasõbralik kiire raudtee, mis ühendab Eesti ülejäänud Euroopa ning naaberriikide Läti ja Leeduga. Euroopa Liidu rahastuse toel jätkatakse ettevalmistustega ehitustöödeks eeldatavasti aastatel 2017-2018.
Valitsus andis volitused Rail Balticu Eesti valdusettevõtte loomiseks
on 21 August 2014 .
Valitsus andis täna majandus- ja taristuminister Urve Palole volitused asutada Rail Balticu valdusettevõtte Eestis ning omandada 1/3 suurune osalus Rail Balticu rahvusvahelises ühisettevõttes.
Eesti valdusettevõtte peamine ülesanne on Eesti riigi huvide esindamine ühisettevõttes Rail Balticu projekti arendamisel. Samuti on eesmärgiks toetada Eesti ainuosaniku huve muuhulgas Euroopa Liidu rahastustaotluste, projekteerimis-, ehitus- ja muude hangete ning ühisettevõtte aktsionäride leppes ette nähtud finantseerimislepingute ettevalmistamises ja projekti äriplaani koostamises.
Läti Vabariigis asutatav Rail Balticu ühisettevõte, mille põhitegevuseks saab kiire raudtee projekteerimine, ehitamine ja rahvusvaheline turustamine, luuakse eeldatavasti septembri jooksul. Vastavalt Eesti, Läti, Leedu ühisettevõtte asutamislepingu projektile teevad asutajad 2014. aastal esimesed aktsiakapitali sissemaksed mahus 650 000 eurot aktsionäri kohta. Summa kantakse loodavale Eesti valdusettevõttele riigieelarvest, valdusettevõte teeb omakorda sissemakse ühisettevõttesse.
Ühisettevõtte loomine ning selle kaudu Rail Balticu projekti elluviimine on eesmärgiks seatud valitsuse tegevusprogrammis ja "Transpordi arengukavas 2014-2020". Rail Balticu ühisettevõtte loomises on kokku leppinud Balti riikide peaministrid.
Valitsuse 21.08.2014 memo
Eile toimunud Rail Balticu juhtkomitee kohtumisel otsustati põhjalikult läbi analüüsida ning lisada trassialternatiivide hulka Harju maavanema pakutud uus trassialternatiiv Harjumaal.
Vastavalt planeerimisseaduse põhimõtetele on trassialternatiivide võrdlustulemuste koondamise ning avalikustamise järel võimalik esitada arvamusi ning ettepanekuid. Rail Balticu juhtkomitee otsustas toetada uut trassialternatiivi ettepanekut Harjumaal, mis kulgeb Saku vallas, puutub Kiili valla põhjaosa ning Rae vallast suundub Ülemiste reisiterminali ja Muuga sadamasse.
Projekti maakonnaplaneeringute ekspert Pille Metspalu kommenteeris, et Harjumaa uut trassialternatiivi peavad kõige vähem häirivamaks ka Rae, Kiili, Saku valla esindajad, kellega on koostööd tehtud. "Lisaks mõjutab see esialgsete hinnangute kohaselt vähem asustusalasid ja asulate arenguperspektiive, on tehniliselt hõlpsamini teostatav ning võimaldab perspektiivis liita eraldi harudena tootmisalasid Tartu mnt piirkonnas ja mujal," lisas Metspalu.
Juhtkomitees otsustati võtta võrdlusse ning viia läbi analüüs ka Rapla maavanema ettepanekule täiendava trassialternatiivi osas Raplamaa põhjaosas, mis möödub Kohila alevist kaugemalt idapoolt. Teadmiseks võeti informatsioon Põhja-Pärnumaal Vändra ja Are vallas kulgevast kahest trassialternatiivist.
Rail Balticu maakonnaplaneeringute koostamise protsessis on toimunud trassialternatiivide põhjalik võrdlemine ning nende tutvustamiseks toimus kokku 15 avalikku arutelu Harju- Rapla- ja Pärnumaa omavalitsustes. Vastavalt seadusele kujundab otsuse lõpliku trassi osas oma maakonna piires Rail Balticu juhtkomitees esindatud maavanem ning kavakohaselt annab omapoolse seisukoha Vabariigi Valitsus eesoleval sügisel.
Seejärel alustatakse eskiislahenduse koostamisega, mis konkreetsetes piirkondades toob välja võimalikud tehnilised ülesõitude, läbipääsude jne lahenduspõhimõtted, mille tutvustamine on kavandatud eesolevale talvele. Trass saab lõplikult paika maakonnaplaneeringute kehtestamisega 2016. aasta esimeses pooles.
Rail Balticu trassi kulgemises Läti piirist Pärnuni on jõutud üksmeelele
on 04 August 2014 .
Rail Balticu planeerimisel on koostöös Pärnumaa maavalitsuse ning kohalike omavalitsustega tulemuslikult läbi räägitud asukoht trassile Läti piirist Pärnu linnani. Arutelud jätkuvad Pärnu-Rapla suunal, homme, 5. augustil kohtuvad projektimeeskonna erinevad osapooled Vändra vallas, et täpsustada trassi kulgemist Põhja-Pärnumaal.
Eelistatud trass kulgeb Pärnumaa lõunaosas suures osas riigimetsa aladel, Pärnu-Ikla maanteest idas. Surju vallas Rabaküla - Metsaääre küla piirkonnas on aluseks võetud vallavalitsuse poolt eelistatud trassilõik. Pärnu linnas kulgeb eelistatud trass valdavalt olemasoleva raudtee koridoris.
Vändra vallas Kaismal toimuva kohtumise käigus tulevad veekord arutluse alla Vändra ja Are vallas kulgevad lõigud, mille osas võrdlustulemuste alusel välja toodud soovituslik eelistus ei kattu kohalike omavalitsuste ühisavaldusega. Kohtumisel vaadatakse kohapeal looduses läbi võimalikud tehnilised lahendused inimeste, loomade ja tehnika liikumiseks.
Projekti maakonnaplaneeringute juhtivekspert Pille Metspalu selgitas, et koostöö kohalike elanike ja omavalitsusesindajatega on olnud sisukas. Nii näiteks on Pärnumaa lõunaosa omavalitsuste poolt tehtud trassikoridoride ettepanekutest arvestatud kõiki neid, mille puhul trass ei läbi Natura 2000 loodusalasid, näiteks muudeti trassi kulgemist Surjus.
Harjumaa osas on kaalumisel täiendava alternatiivi analüüsimise vajadus, mis võimaldaks möödumist Kohila ja Kiisa asulatest ning oleks lühem kavandatavast Nabala kaitsealast kaarega mööduvatest alternatiividest. Eelistatud trass Harjumaal peaks selguma sügisel.
Vastavalt planeerimisseadusele kujundab otsuse trassi kulgemise osas oma maakonna piires Rail Balticu juhtkomitees esindatud maavanem ning kavakohaselt annab omapoolse seisukoha III kvartali lõpuks valitsus. Seejärel alustatakse eskiislahenduse koostamist, mis konkreetsetes piirkondades toob välja võimalikud tehnilised ülesõitude, läbipääsude põhimõtted ja maakasutustingimused. Eskiislahenduse tutvustamine on hetkel kavandatud detsembrisse 2014. Trass saab lõplikult paika maakonnaplaneeringute kehtestamisega 2016. aasta esimeses pooles.
Algus«78910111213141516»Lõpp