Maanteeamet: liiklustiheduse olukord neljarajalisi maanteid ei nõua | Eesti | ERR
Maanteeamet: liiklustiheduse olukord neljarajalisi maanteid ei nõua ({{commentsTotal}})
{{1528182180000 | amCalendar}}
Plaan ehitada lähiaastatel kolm riigi põhimaanteed neljarajaliseks võib jõuda mitme erakonna valimisprogrammi, kuid maanteeameti peadirektori hinnangul liiklustiheduse seisukohalt poleks seda eriti vaja.
Maanteeameti peadirektor Priit Sauk ütleb, et poliitikute plaan ehitada kolm põhimaanteed neljarajaliseks aitaks küll teid turvalisemaks muuta, kuid sõidutiheduse poolest ei pruugi seda tarvis olla. Ühtlasi läheks raha ka mujale tarvis, vahendasid ERR-i raadiouudised.
Lubadused ehitada Tallinnast Tartusse, Pärnusse ja Narva neljarajalised maanteed, kõlavad pea kõigi erakondade suudest niipea, kui valimised liginema hakkavad. Ühe näitena lubasid sotsid juba 2007. aastal, et kaheksa aastaga luuakse neljarajaline ühendus Tallinna ja Vastseliina vahele. Erand pole ka eesootavad valimised ja seda näitas Keskerakonna volikogu, kus toetati plaani ehitada riigi kolm põhimaanteed neljarajaliseks juba lähiaastatel ning kui vaja siis laenuraha toel. Suurejoonelist projekti toetab ka reformierakondlane, endine majandus- ja taristuminister Kristen Michal, kelle sõnul poleks isegi laenu tarvis.
"Teede parem kvaliteet, vahemaade lühenemine, kiirem reisiaeg, vähem õnnetusi-hukkunuid annab ikkagi sotsiaalmajanduslikku efekti. Ja see ootus Eestis on olnud ikkagi head ühendused," ütles Michal.
Maanteeameti peadirektor Priit Sauk tõmbab poliitikute hoogu pisut vähemaks. Mis puudutab turvalisust, siis on ka tema sõnul selge, et neljarajalisel maanteel on ohud väiksemad. Vastuliikuvad sõidusuunad on üksteisest eraldatud ja liiklusohutus sellega paraneb. Omaette küsimus on, kas neljarajaliste maanteede mõtet toetab ka liiklustiheduse argument.
"Piir hakkab kuskilt sealt 10 000 ja rohkem sõidukit päevas. Me oleme ise umbes hinnanud selliselt, et kus täna juba liiklus on 10 000 ja üle, seal tõenäoliselt on mõistlik rääkida 2+2 lahendustest. Kus ta täna veel ei ole ja on 7000-8000 autot ööpäevas, seal tõenäoliselt sellise nähtava perspektiivi vajaduse katavad ära 2+1 lahendused. Sest ega meie maanteede läbivusega probleeme ei ole, ummikutes me kuskil ei istu ja pigem meie sõidukiirused on suuremad kui lubatud, mitte aeglasemad," rääkis Sauk.
Tallinn-Tartu maanteel sõidab enam kui 10 000 autot ööpäevas kõigest 42 kilomeetril. Veel märgilisem on pilt Tallinn-Narva maantel, kus 70 kilomeetri ulatuses, peamiselt Haljala ja Kohtla-Järve vahelisel lõigul sõidab ööpäevas alla 6000 auto. Neljarajalise Tallinn-Pärnu maantee vajadust on põhjendatud sealse suure kaubaveoga ning seda, et kõige rohkem üle 12-meetriseid sõidukeid veereb just Tallinna ja Ikla vahelt, näitab ka maanteeameti statistika. Samas põhineb samal suunal rajatava Rail Balticu tasuvusanalüüs just sellel, et tulevikus jääb kaubikuid maanteel vähemaks.
"Ma tean kahte numbrit. Kas 40 või 60 protsenti tänastest raskevedudest peaks kolima raudteele. See on oluline mõju," viitas Sauk.
Priit Sauk kordab üle, et kui poliitikud nii otsustavad, siis ta neljarajalisi maanteid ka toetab. Samas on neid kohti, kuhu tee-ehituseks mõeldud raha kulutada, Eestis hulgim. Seda enam, et teede korrashoiuks määratud raha, on ehitusprojektide arvel vähemaks jäänud, räägib Sauk.
"Võib-olla jah, esimese hooga tahaks natukene tagasi anda. Olgu ta siis kruusateede säilitus ja kapitaalremont, olgu ta siis katete ehitamine kruusateedele, sildade rekonstrueerimine, üha enam oodatakse, et meie teed kannaksid raskemaid autosid. Need vajadused ei ole rahastusega täna kaetud. See on väike riskibisnes, sest sellise teedevõrgu säilitamine vajab ka lisaraha," lisas Sauk.
Hinnanguid, kui palju võib kolme põhimaantee neljarajaliseks ehitamine maksta, on erinevaid. 2016. aastal pakuti hinnaks 1,5 miljardit eurot, Keskerakond on viimasel ajal rääkinud 1,3 miljardist. Priit Sauk aga ütleb, et ilmselt tuleb arvestada just suurema summaga.
"On ta siis 1,8 kandis või kui me jõuame selle ehituseni, siis tõenäoliselt need numbrid on veel veidi enam, kui need täna on," arvas ta.
Omaette küsimus on ka selles, et millal reaalselt ehituseni jõutakse. Keskerakonna lubatud lähiaastatest jääb Sauki hinnangul väheks. Ta toob näiteks, et Tallinn-Tartu maanteel asuvat Kose-Mäo lõigu ehitust hakati plaanima juba 12 aastat tagasi ja valmis peaks see saame alles 2022. aastaks.
Ühtlasi usub Sauk, et kui kolm põhimaanteed ka otsustatakse neljarajaliseks ehitada, tuleks sellega oodata kuni Rail Balticu valmimiseni. Niimoodi tuleks lihtsalt odavam.
Ka Kristen Michael tõdeb, et mõne aastaga kolme maanteed valmis ei ehita, tarvis läheb kuni kümmet aastat. Mis aga puudutab seda, et liikluskoormuse poolest sobivad kenasti ka tänased teed, siis ütleb Michael, et tulevikus võib koormus tulevikus kasvada. Ühtlasi toob ta välja regionaalpoliitika argumendi.
"Kvaliteetsed ühendused aitaks ettevõtlust hajutada ja see peaks olema ju meie eesmärk. Nii et isegi, kui see tee-ehitus ei paista kohe sendi pealt tagasi toovat, siis sotsiaalmajanduslikult tõenäoliselt aastate vältel kvaliteetsed ühendused loovad ikkagi uut väärtust ja loovad uut väärtust kaugemal Tallinnast.," rääkis Michal.