Avatud õppematerjalide idee muudab Eesti hariduse mitmekesisemaks ja võrdsemaks : Õpetajate Leht
22. mai 2020 SA Innove - 1 Kommentaar
Alates veebruarist on riiklikus digiõppematerjalide portaalis E-koolikott kasutusel litsents CC BY-SA 3.0. Muudatus on tekitanud õpetajates segadust – miks ei saa materjali autor enam ise valida, millised õigused ta oma loomingule annab? E-koolikoti portaali eesmärki ning tehtud muudatuse ja valitud litsentsi tagamaid selgitab SA Innove.
E-koolikott on riiklikult loodud digitaalse õppevara portaal. Spetsiaalselt õppematerjale koondava keskkonna eesmärk on muuta õppematerjalide leidmine lihtsamaks, sest tavalised otsingumootorid ei erista õppematerjale muudest veebilehekülgedest.
E-koolikotil on aga veel üks pool: aidata avatud õppematerjalide kaudu muuta Eesti haridust mitmekesisemaks ja võrdsemaks. Avatud õppematerjalid on vabalt kasutatavad, mis tähendab, et E-koolikoti keskkonnas loodud õppevara saab igaüks taaskasutada, muuta ja edasi jagada. Teiste loodud materjale saavad õpetajad oma õpilaste vajaduste järgi kohandada, edasi arendada; nii enda kui ka teiste materjale saab kogumikeks koondada ning kogumikke saab oma õpilastele õppimiseks suunata.
Käesoleva aasta veebruarini said õpetajad omaloodud materjale E-koolikotti lisades valida mitme litsentsitüübi vahel või jätta materjal üldse litsentsita. See tähendas, et suurt osa materjalidest ei tohtinud kogumikesse hõlmata, edasi arendada, ja paljusid ei tohtinud isegi tervikuna koolitundides kasutada. Seega oli muudatuse eesmärk viia E-koolikoti idee ja funktsioonid kooskõlla autorikaitse nõuetega.
CC BY-SA 3.0 tähendab, et igaüks võib teost kasutada, jagada ja muuta, kuid jagamise ja muutmise korral tuleb viidata autorile ja peab kohaldama sama litsentsi. Siin tuleb rõhutada, et litsentsiga annab autor loa oma teost kasutada, aga ei anna ära oma autoriõigusi. Oma õigusi autorina peab teadma; kui tunnete, et teie õigusi on rikutud, siis sellest tuleb teavitada, esmajärjekorras kontakteeruda rikkujaga. E-koolikotis saab vastava teate saata konkreetse materjali juures.
CC BY-SA 3.0 litsentsi kasutamisega on niisiis täidetud neli ootust: säilib viitamine autorile, saab materjale edasi arendada (tagades, et ka edasiarendus jääb vabakasutusse), kogumikesse hõlmata ja ka materjale kommertskasutada. Ilma viimase tingimuseta ei tohiks E-koolikoti materjale kasutada näiteks erakoolid, samuti huvialaringid (mis on enamasti tasulised), ega ka õpetajad eratundides.
Avatud õppematerjalide juurutamine aitab kaasa meie hariduse mitmekesistamisele ja E-koolikott just selle suunas liikuma julgustabki. Aga iga üleminekuga läheb veidi aega. Praegu leiab E-koolikotist materjale, mis ei ole uute tingimustega kooskõlas. Töötame selle nimel, et korrastada need materjalid, ja samas palume kõigil E-koolikoti materjalide autoritel oma asjad üle vaadata.
E-koolikotti võib võrrelda Vikipeediaga – see on võimalus teha avatud sisulitsentside abil ühisloomet, millesse panustavad paljud.
Eva Lepik, MTÜ Wikimedia Eesti juhatuse esimees:
Eesti õpetajad naudivad Euroopa ja võib-olla maailma parimat, kõige kooli- ja õpetajasõbralikumat hariduserandit autoriõigusest. Nemad võivad klassiruumis kasutada igasuguseid teoseid suures ulatuses, igasuguses vormis. Seda võimaldab infoühiskonna direktiiv, mille vastava punkti Eesti toona puhtalt üle võttis. Liikmesriikidele oli see vabatahtlik ja paljudes teistes EL-i liikmesriikides tehti sinna kõikvõimalikke mööndusi, mis tähendab, et kaitstud teoste kasutamine ka hariduslikul ja teaduslikul otstarbel on mitmeti piiratud. Näen tõsist vajadust, et õpetajakoolituse elemendiks saaks teadlikkus autoriõiguse põhimõtetest ja vabadest litsentsidest koos nende taga seisva filosoofiaga.
Marili Pärtel, Mauruse kirjastuse peatoimetaja:
Õppematerjalide kirjastused võtavad autorite õigusi väga tõsiselt. On ju materjalide sisuloojad kirjastuse kõige olulisemad partnerid, kelleta ei saaks meie oma tööd teha ja koolidele kvaliteetseid materjale pakkuda. Õnneks Eestis ikka leidub aktiivseid ja loomingulisi õpetajaid ja erialaeksperte, kes on õppematerjalide loomisest huvitatud ning sealjuures nõus kirjastustega koostööd tegema. Kindlasti aga avaldatakse kirjastuse kaudu materjale alati ainult autori nõusolekul ja anname oma igapäevatöös parima, et leida üles iga õppematerjalis kasutatud „võõra“ teksti ja illustratsiooni autor ning temaga tema loomingu kasutamise tingimustes kokku leppida. Interaktiivse sisu puhul lähtume samadest põhimõtetest ega kasutaks kunagi oma materjalides kellegi teise autoriloomingut tema nõusoleku ja korrektsete viideteta autorlusele.
Õppematerjale koondavate keskkondade ja muu teemasse puutuva kohta lugege nt Hans Põldoja. „Sissejuhatus digitaalsesse õppevarasse“. Tallinna ülikooli digitehnoloogiate instituudi haridustehnoloogia magistriõppe kursus „Digitaalne õppevara“, 7. veebruar 2015. (Vaadatud 15.05.2020.)
Hetkel ainult üks arvamus teemale “Avatud õppematerjalide idee muudab Eesti hariduse mitmekesisemaks ja võrdsemaks”
Rasmus Kits ütleb:
Miks on plakatil esitatud ebakorrektseid andmeid ja miks levitatakse valesid seisukohti?
1. Teosele ei pea jääma sama litsents
Plakatil olev info: Materjali võib kohandada või sellest uue kogumiku
luua, kuid uuele teosele peab jääma sama litsents.
Sama litsentsi tuleb rakendada ainult “tuletatud teosele”. Vastavalt Creative Commons BY-SA 3.0 litsentsitingimustele on mõiste “tuletatud teos” spetsiifiliselt kirjeldatud ja reaalsuses ei pea kaitstud teose osalise kasutamise korral teises teoses sama litsentsi rakendama.
2. Mulle jäävad kõik autoriõigused
Plakatil olev info: Litsentsiga annan loa oma teose kasutamiseks, ilma et annaksin ära oma autoriõigused.
Tegelik olukord: Autoriõigused koosnevad üldistatuna kahest komponendist – autori isiklikud õigused ja autori varalised õigused. CC BY-SA 3.0 säilivad küll autori isiklikud õigused, aga autor loobub oma teose varalistest õigustest. Seega kõik autoriõigused ei jää alles.