EUROPA - COMMUNIQUES DE PRESSE - Communiqué de presse - Talvine majandusprognoos aastateks 2012–2014: raskustest saame ajapikku üle
Talvine majandusprognoos aastateks 2012–2014: raskustest saame ajapikku üle
Brüssel, 22. veebruar 2013.
Ehkki olukord ELi finantsturgudel on viimase suve järel oluliselt paranenud, valmistas majandus 2012. aasta teisel poolel pettumuse. Siiski osutavad peamised näitajad, et ELi SKP on madalseisust väljumas ja oodata on majanduse järkjärgulist elavnemist. Kiirenevat majanduskasvu veab esialgu suurenev välisnõudlus. Siseinvesteeringud ja -tarbimine taastuvad eeldatavalt aasta kestel ja 2014. aastaks peaks sisenõudlus SKP kasvu peamise toetaja rolli üle võtma.
Majandustegevuse loidus 2012. aasta lõpus põhjustas madala lähtepositsiooni käesoleval aastal. See koos varemloodetust aeglasema tõusulenaasmisega tingib, et 2013. aastaks prognoositakse ELis üldiselt SKP madalat kasvu (0,1%) ja euroalal 0,3% majanduslangust. Kvartaalne SKP dünaamika on veidi parem, kui aasta näitajate alusel võiks eeldada. 2013. aasta neljanda kvartali SKP taset prognoositakse ELis tervikuna 1,0% ja euroalal 0,7% kõrgemaks kui 2012. aasta viimases kvartalis. Finantsturgude paranenud olukorra ja 2013. aasta mõõdukate makromajanduslike väljavaadete vastuolu põhjuseks on suurel määral bilansi korrigeerimine, mis piirab jätkuvalt lühiajalist majanduskasvu. See protsess suurendab majanduskasvu väljavaateid 2014. aastaks. 2014. aastaks prognoositakse ELis tervikuna 1,6% ja euroalal 1,4% kasvu.
Majandus- ja rahaküsimuste ning euro eest vastutav komisjoni asepresident Olli Rehn ütles: „Euroopa majanduse käimasolev tasakaalustamine mõjutab jätkuvalt lühiajalist majanduskasvu. Praeguse olukorra võib kokku võtta järgmiselt: meil on eelmise aasta lõpust pettumust valmistavad kindlad andmed, käesoleva aasta algusest veidi julgustavamad andmed ja tulevikus võime loota investorite usalduse kasvule. Hiljuti võetud otsustavad poliitikameetmed sillutavad teed majanduse elavnemisele. Me peame püsima reformikursil ning mitte laskma võimalusel käest, sest see võib õõnestada taastuvat usaldust ning pidurdada majanduskasvu ja töökohtade loomist.”
Oodata on tarbimise ja investeerimise järkjärgulist hoogustumist
Viimase suve järel võetud olulised poliitikameetmed on parandanud turgude hinnangut majandus- ja rahaliidu (EMU) elujõulisuse ning selle liikmesriikide majanduse jätkusuutlikkuse kohta. Sisetarbimist ja -investeerimist hoiab praegu tagasi tüüpiline sügava majanduskriisi järgne olukord – tsükliline nõrkus, ebakindlus ja bilansi pikaleveninud korrigeerimine ning ressursside ümberjaotamine majanduses. Nende tegurite negatiivset mõju peaks aitama siiski leevendada leibkondade ja ettevõtjate usalduse taastumine. Kuna finantsturu pingete järeleandmine loob eeldatavasti paremad laenutingimused, peaks see avama 2013. aasta jooksul tee tarbimise ja investeerimise kasvu järkjärgulisele taastumisele. Majanduse praeguse loiduse põhjalt prognoositakse tööpuuduse 11,1% kasvu ELis tervikuna ja euroalal 12,2%. Kuna kõrgemate energiahindade mõju inflatsioonile eeldatavasti hajub, prognoositakse 2013. aastaks inflatsiooni järkjärgulist vähenemist ELis ning selle stabiliseerumist järgmisel aastal umbes 1,7% tasemel ELis tervikuna ja euroalal 1,5% tasemel.
Edusammud eelarve konsolideerimisel Liikmesriigid on võtnud ulatuslikke eelarvemeetmeid ja nende tulemusel peaks 2013. aastal eelarve puudujääk vähenema ELis tervikuna 3,4%-le ja euroalal 2,8%-le. Eelarve struktuurilise tasakaalu halvenemine eeldatavasti aeglustub veidi võrreldes 2012. aastaga. Käimasolev eelarve konsolideerimine ohjeldab võlataseme kasvu suhtes SKP-sse, ehkki see näitaja peaks 2013. aastal SKP tagasihoidliku kasvu tõttu siiski veidi suurenema. Ehkki kasvuväljavaated on ikka veel ebakindlad ja olukord võib halveneda, on riskid jaotunud märgatavalt ühtlasemalt. Riigivõlakriisi järjekordse süvenemise ärahoidmiseks on äärmiselt oluline rakendada tulemuslikult majandus- ja rahaliidu tugevdamise ning vajalike kohanduste tegemise poliitikat. Teine olukorra halvenemise oht on seotud tööturu nõrkusega, mis mõjutab sisenõudlust ja aeglustab reforme, ning Ameerika Ühendriikide ja Jaapani ikka veel suurte keskpika perioodi eelarveprobleemidega. Kui aga kriisi lahendamine ja struktuurireformide elluviimine ja/või usalduse taastumine toimub eeldatust kiiremini, võib ka SKP kasvada eeldatust rohkem. Tulevased inflatsiooniriskid tunduvad tasakaalus olevat.