SOOVITUS mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) sõlmimise kohta
Menetlus : 2016/0205(NLE)
Dokumendi valik : A8-0009/2017
mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) sõlmimise kohta
Raportöör: Artis Pabriks
– võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10975/2016),
– võttes arvesse ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) projekti (10973/2016),
– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2, artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 153 lõikele 2, artikli 192 lõikele 1, artikli 207 lõikele 4, artikli 218 lõike 6 punkti a alapunkti v teisele lõigule ning artikli 218 lõikele 7 (C8-0438/2016),
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning väliskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A8-0009/2017),
ELi ja Kanada läbirääkimised Kanada ja Euroopa Liidu vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) üle, mis algasid ELi ja Kanada tippkohtumisel Prahas 6. mail 2009, viidi lõpule ELi ja Kanada tippkohtumisel Ottawas 26. septembril 2014. 29. veebruaril 2016 lõpule viidud õigusliku läbivaatamise käigus tehti sellesse veel muudatusi, eelkõige investeeringuid käsitlevasse peatükki.
CETA on esimene vabakaubandusleping, mille EL on sõlminud mõne teise OECDsse kuuluva eduka majandusriigiga. Samuti on see ELi ja Kanada jaoks seni kõige ulatuslikum leping. CETA tulemusena pakub Kanada Euroopa ettevõtjatele soodsaimat kohtlemist, mida ta ei ole seni ühelegi kaubanduspartnerile pakkunud, ning see loob Euroopa ettevõtjatele Kanada turul võrdsed konkurentsivõimalused.
Kanada on Euroopa Liidu jaoks tugev kaubandus- ja investeerimispartner. Kanada on ka strateegiline partner, kellega meid seob ühistel väärtustel ja huvidel põhinev ajalugu. Kanada on ELi kaubanduspartnerite hulgas 12. kohal. Kanada jaoks on EL (USA järel) tähtsusest teine kaubanduspartner. Kanada on ELis investeeringute poolest neljandal kohal. 2015. aastal importis EL Kanadast kaupu 28,3 miljardi euro väärtuses ning eksportis 35,2 miljardi euro väärtuses – see arv peaks prognooside kohaselt kasvama 20 %, kui lepingut hakatakse täies mahus rakendama.
Kaubavahetus. Tänu CETA-le kaovad lepingu esimesest päevast alates peaaegu kõik tollimaksud, mille väärtus on EList pärit kaupade puhul 400 miljonit eurot. Turule vaba juurdepääsu osas kehtivad aga siiski mõned piirangud, sh mõnedele põllumajandustoodetele, avaliku sektori teenustele, audiovisuaalteenustele ja transporditeenustele. Mitmed põllumajandustooted, mida peetakse tundlikuks, on kirjas kvootidena (nt piimatooted) või täiesti välja jäetud (linnuliha ja munad).
Lisaks tollimaksude kärpimisele näeb leping ette ka muid meetmeid, mis peaksid aitama tootjate kulusid vähendada, nt nn vastavushindamissertifikaatide vastastikune tunnustamine paljude toodete puhul alates elektrikaupadest kuni mänguasjadeni. Näiteks kui ELi äriühing tahab eksportida mänguasju, peab ta Kanada jaoks kehtiva sertifikaadi saamiseks laskma oma toodet testida vaid ühel korral Euroopas ning hoiab seega kokku nii aega kui ka raha.
Teenustekaubandus. CETA tagab Euroopa teenusepakkujatele uue ja parema turulepääsu valdkondades, milles ELi ettevõtjad on maailmas juhtival kohal, nt merendusteenused, telekommunikatsiooniteenused, inseneriteenused, keskkonnateenused ja raamatupidamine. Teenusepakkujatel on tänu lepingule samuti lihtsam oma klientidega kohtumiseks ELi ja Kanada vahel reisida. CETA loob ka raamistiku kutsekvalifikatsioonide tunnustamise lihtsustamiseks (nt arhitektidele).
Selle lepinguga nõustus EL esimest korda avama juurdepääsu teenustesektori turule nn negatiivse nimekirja alusel: see tähendab, et liberaliseeritakse kõik teenusteturud, välja arvatud need, mis on selgelt välja jäetud. Eranditeks on avaliku sektori teenused, nt tervishoid, haridus ja muud sotsiaalteenused, aga ka veejaotus, audiovisuaalteenused ja mõned lennuteenused.
Riigihanked. Kanada on avanud riigihanked ELi ettevõtjatele laiemalt kui oma teistele kaubanduspartneritele. ELi ettevõtted saavad võimaluse teha pakkumusi kaupade ja teenuste pakkumiseks mitte ainult föderaaltasandil, vaid ka Kanada provintsidele ja omavalitsustele, olles esimesed Kanada-välised ettevõtted, kellel see võimalus on. Hinnanguliselt on provintsi tasandi avalike hangete turg Kanadas kaks korda suurem kui föderaaltasandi turg. Kanada on ka nõustunud suurendama läbipaistvust ja avaldama kõik oma riigihanked ühtsel riigihangete veebisaidil. Teabe kättesaadavus on väiksemate ettevõtjate jaoks rahvusvahelistele turgudele juurdepääsul üks suurematest takistustest, nii et sellel on Euroopa VKEdele eriti suur tähtsus.
ELi üks kõige suuremaid huve kaubandusläbirääkimistel oli geograafiliste tähiste ja selliste suurema väärtusega eritoodete nagu Saksamaa Bayerisches Bier või Itaalia Mortadella Bologna parem kaitse. Kanada lubas lõpuks tagada üle 140 Euroopa toiduaine ja joogi geograafilisele tähisele katise tasemel, mis on võrdne ELis tagatava kaitsega. CETA tagab, et Kanadas tohib nende nimetuste all müüa ainult ehtsaid kaupu. Nende geograafiliste tähiste loetelu on toodud lepingu 20-A lisas, millesse võib hiljem lisada veel teisi geograafilisi tähiseid.
Investeeringud. CETA oli pärast Lissaboni lepingut esimene ELi majandusleping, mis sisaldab põhjalikku investeeringute peatükki, sh kõiki asjakohaseid investeeringute kaitse sätteid. Pärast ägedat avalikku arutelu ja Euroopa Parlamendis esitatud selget seisukohta investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vastu esitas komisjon 2015. aasta septembris uue investeeringute kaitse käsituse, mille Kanada valitsus täielikult heaks kiitis. CETAga kehtestatakse uus investeerimiskohtu süsteem ja täiendatakse investeeringute kaitse eeskirju. Leping tagab ELi riikide valitsustele õiguse kehtestada õigusnorme oma kodanike huvidest lähtuvalt, kuid ergutab siiski välisinvestoreid investeerima, kaitstes nende investeeringuid. See uus süsteem muudab investeerimisvaidluste lahendamise ka õiglasemaks ja läbipaistvamaks. Ühtlasi kujutab see endast olulist sammu ELi lõppeesmärgi ehk ülemaailmse investeerimiskohtu suunas.
Kanada ning EL ja selle liikmesriigid kiitsid lepingut allkirjastades heaks tõlgendava ühisdokumendi. Nimetatud dokumendis on rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 31 tähenduses
esitatud avaldus selle kohta, millisele kokkuleppele on osapooled jõudnud mitmetes avalikke arutelusid ja mureküsimusi tekitanud CETA sätetes, ning selle kokku lepitud tõlgendus. See hõlmab CETA mõju valitsuste võimele avalikes huvides reguleerida ning samuti investeeringute kaitset ja vaidluste lahendamist, säästvat arengut ning töötaja õigusi ja keskkonnakaitset käsitlevaid sätteid. Dokument on lepingu lahutamatu osa.
Kanada on kõige arenenuma majandusega riik, kellega EL on seni vabakaubanduslepingu üle läbirääkimisi pidanud. Lepingu lõpptekstis on jõutud tasakaalustatud ja laiaulatusliku tulemuseni, mis on ELi jaoks olulise majandusliku väärtusega ja vastab täielikult sellele, mida nägid ette läbirääkimisvolitused ja Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud resolutsioon (1). Leping aitab luua väga vajalikku majanduskasvu ja töökohti, säilitades samas Euroopa kõrged standardid sellistes valdkondades nagu toiduohutus, keskkonnakaitse ja töötaja õigused. See sisaldab ka palju uuendusi – Kanada ei ole veel kunagi andnud ühelegi kaubanduspartnerile geograafiliste tähistega seotud õigusi või laevadele ja teatavatele merendusteenustele juurdepääsu oma turule. Samal ajal kaitseb leping ka ELi teatavaid tundlikke erihuve, eelkõige põllumajandus- ja avalike teenuste sektoris.
Lisaks majanduslikele aspektidele on leping tähtis ka geopoliitiliselt, sest tugevdab ELi ja ühe tema lähedasema liitlase suhteid.
Raportöör soovitab seetõttu nimetatud lepingu sõlmimisele nõusolek anda.
Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioon
VÄLISKOMISJONI ARVAMUS (29.11.2016)
Laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA) tugevdab märkimisväärselt ELi ja Kanada vahelisi suhteid ning on oluline vahend ELi jõupingutustes kujundada 21. sajandi ülemaailmse kaubanduse standardeid.
Nii Kanada kui ka EL on end tugevalt sidunud demokraatia, põhivabaduste ja inimõiguste kaitsega, liberaalse ja avatud kaubanduse ning mitmepoolsusega. Kanada on olnud ELi strateegiline partner alates 1996. aastast ning on oluline liitlane rahvusvahelisel areenil. Kanada ja EL on teinud tihedat koostööd seoses ülemaailmsete probleemidega, nagu kliimamuutused, inimõigused, energiajulgeolek, konfliktide lahendamine ja sundränne. Kanada toetab regulaarselt ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviil- ja sõjalisi missioone ning on tähtis NATO liitlane. Ajal, mil mõlemad piirkonnad pööravad üha enam tähelepanu Aasiale ja maailma teistele piirkondadele, on CETA sõlmimine tugev märk Atlandi-ülese suhte kasvavast tähtsusest ja elujõust.
CETA on ajakohaseim vabakaubandusleping, mille üle EL eales on läbirääkimisi pidanud. See sisaldab peatükke säästva arengu, tööjõu ja keskkonna kohta, mis hõlmavad ulatuslike kohustuste võtmist seoses keskkonnakaitse ja tööõigustega. Leping hõlmab ka meetmeid ettevõtete, ametiühingute, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kodanike osalemise tagamiseks sotsiaalsete ja keskkonnasätete ning lepingu üldisemal rakendamisel. Lisaks muudab CETA põhjalikult investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise moodust. Vana vahekohtusüsteem asendatakse uue püsiva investeerimiskohtu süsteemiga, kus kohtunikud nimetatakse ametisse Euroopa ja Kanada ametiasutuste poolt, ja apellatsioonimehhanismiga. CETA oleks seega ülioluline samm õiglasema ja võrdsema eeskirjadel põhineva ülemaailmse kaubanduse suunas. Ajal, kui uute jõudude esilekerkimine maailmas seab üha enam kahtluse alla Lääne võime kujundada ülemaailmseid norme ja standardeid, tugevdaks CETA sõlmimine ELi juhtivat ülemaailmset rolli.
CETAga kaasneb strateegilise partnerluse leping (SPA), mille eesmärk on tugevdada kahepoolset koostööd sellistes valdkondades nagu välis- ja julgeolekupoliitika, terrorismivastane võitlus, võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu, säästev areng, teadus ja kultuur. Need kaks lepingut aitavad koos kaasa ELi ja Kanada suhete tugevnemisele ning toovad kasu kodanikele mõlemal pool Atlandi ookeani. Seoses käimasolevate kaubandusläbirääkimistega USA ja Mehhiko vahel kujutab CETA esimest olulist osa laiemast Põhja-Atlandi vabakaubanduspiirkonnast.
Võttes arvesse CETA edukast sõlmimisest tulenevat poliitilist ja majanduslikku kasu ning lepingu positiivset panust ülemaailmse kaubanduse eeskirjadesse, teeb raportöör väliskomisjonile ettepaneku nimetatud lepingu sõlmimine heaks kiita.
Väliskomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil anda Euroopa Parlamendile soovituse kiita heaks ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Kanada ja teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimise kohta.
Ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimine
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS (8.12.2016)
Arvamuse koostaja: Georgi Pirinski
CETA määrava tähtsusega lõpptulemus peab olema inimväärsete töökohtade loomine, tasakaalustatud palgatõus ja ulatuslikumad ettevõtlusvõimalused. Kuid seoses inimväärsete töökohtade loomisega näitavad reaalelu mudelitel põhinevad empiirilised tõendid, et parimal juhul võiks lepingu 6 kuni 10 aastase rakendamise perioodil saavutada ELi tööturu jaoks vaid marginaalse üldise kasvu, mis ei ületa 0,018 %. Lisaks on hiljutised uuringud sarnaste mudelite abil ennustanud kogu ELi jaoks hoopis töökohtade arvu tegelikku vähenemist 204 000 töökoha võrra, sealhulgas 45 000 kaotatud töökohta Prantsusmaal, 42 000 Itaalias ja 19 000 Saksamaal. Veelgi enam, 2011. aasta jätkusuutlikkuse mõjuhinnang näitas olulist olukorra halvenemist majandussektorites, mis lõpptulemusena suurendab pikaajalist tööpuudust.
Palkade osas näitavad tõendid, et leping suurendaks liht- ja oskustööliste sissetulekute vahet, mis omakorda suurendab ebavõrdsust ja sotsiaalseid pingeid. Veelgi enam, prognoositakse olulist ümberjaotamisega seotud mõju kogurahvatulule, mis kogu ELi jaoks tooks kaasa 0,66 % tõusu kapitaliomanike kasuks, mis omakorda suurendaks sotsiaalse olukorra halvenemist.
Leping ei sisalda ühtegi peatükki konkreetsete meetmete kohta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) toetamiseks. ELis on praegu 20,9 miljonit VKEd (93 % nendest vähem kui 10 töötajaga), kuid ainult 619 000 nendest tegeleb ekspordiga väljapoole ELi. CETA loodud liberaalsemas keskkonnas puutuksid sellised VKEd täiel määral kokku suurte Põhja-Ameerika rahvusvaheliste korporatsioonide tekitatud konkurentsiga, mis seaks ohtu 90 miljonit töökohta (67 % kogu tööhõivest), mida VKE pakuvad.
Kuigi CETA sisaldab kaubanduse ja tööjõu kohta eraldi peatükki, on märgata selget vahet selle vahel, millisel tasemel kavandatakse kaitset investorite jaoks ning millisena nähakse töötajate huvide ja õiguste kaitset. Privilegeeritud staatus, mille investeerimiskohtu süsteem (ICS) annab investeerijatele, vastandub teravalt tööjõu huvide ja õiguste kaitseks kavandatud konsultatsioonide mehhanismile.
Samuti ei ole Kanada siiani ratifitseerinud ILO konventsiooni organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kohta ning endiselt puudub karistuste süsteem, mida oleks võimalik rakendada sotsiaal- ja tööõiguste ning normide rikkumiste puhul.
Tõestatud on mõju, mis suunab kaubanduse eemale kaubavahetusest arengumaadega, antud juhul peamiselt Aafrikaga ja hõlbustab samas põhja–põhja-suunalist kaubandust. Arvestades vajadust edendada 2030. aasta ÜRO säästva arengu eesmärkide elluviimist, on see eriti kahjulik, kuna see on ainus viis, kuidas ületada süvenevat ebavõrdsust arenenud ja arengumaade vahel ning võidelda kiiresti kasvava rändesurvega.
Jätkuvalt on seatud tõsise kahtluse alla see, kas ICS klausel ja ajutise kohaldamise põhimõte on kooskõlas ELi kehtiva õigusega.
Seetõttu peab tööhõive- ja sotsiaalkomisjon enda kohuseks paluda rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lepingule nõusolekut mitte anda.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil soovitada Euroopa Parlamendil lükata tagasi ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) sõlmimise kohta.
KESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS (13.1.2017)
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil anda soovituse kiita heaks nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Kanada ja teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) sõlmimise kohta.
HÄÄLETUSTE JA HÄÄLETAMISKAVATSUSTE PARANDUSED