» Loomaarst
» Suurlooma loomaarst
Loomaarstid ja veterinaartöötajad tegelevad loomade haiguste diagnoosimise, ravimise ja ennetamisega. Samuti nõustavad nad loomaomanikke toitmise, käitumise ja tõuaretuse osas.
Töö võib olla seotud suur- ja väikeloomameditsiini, veterinaarse rahvatervishoiu ja toiduhügieeniga.
Loomaarsti kvalifikatsiooni annab kuueaastane magistrikraadile vastav õpe. Loomaarsti abiliseks saab õppida ka kutseõppeasutuses.
Loomaarstid ja veterinaartöötajad tegelevad loomahaiguste diagnoosimise, ravimise ja ennetamisega. Samuti nõustavad nad loomade omanikke toitmise, käitumise ja tõuaretuse osas.
Tavaliselt on loomaarstid spetsialiseerunud väike- või suurloomaarstideks. Väikeloomaarstid töötavad lemmikloomadega, nagu kassid, koerad, hamstrid, merisead, küülikud, linnud ja roomajad. Suurloomaarstid on spetsialiseerunud põllumajandusloomadele ja hobustele.
Loomaarstid võivad töötada ka laboriarstidena, kes on kõrgharidusega spetsialistid ning tegelevad loomahaiguste diagnoosimisega ja loomset päritolu söötade hindamisega. Laboriarsti igapäevaste tööülesannete hulka kuulub labori töö korraldamine ja loomaarstide nõustamine. Samuti on tema pädevuses uute analüüsimeetodite juurutamine ja labori töö kvaliteedi tagamine.
Loomaarsti abilised on kutsekeskharidusega spetsialistid, kes töötavad loomakliinikutes ning kelle põhilised tööülesanded on abistada ja toetada loomaarste loomahaiguste ravimisel ja loomade hooldamisel, nõustada loomaomanikke loomade eest hoolitsemisel, teha lihtsamaid protseduure ja täita tehnilist laadi ülesandeid. Enam levinud ametinimetused on loomaarsti abiline, loomaarsti assistent, veterinaartehnik, velsker.
Veterinaarjärelevalve ametnikud valvavad riiklikult loomakaitse ja toiduohutuse õigusaktide täitmise järele. Nad korraldavad loomade tervise ja heaolu järelevalvet, et tagada loomade kohtlemine õigusaktides ettenähtud viisil. Samuti korraldavad nad toidukäitlusettevõtetes järelevalvet, et tagada ohutu ning nõuetekohase toidu jõudmine tarbija toidulauale.
Loomaarsti töökohaks võib olla nii loomakliinik kui ka loomakasvatushooned ja -rajatised. Töö eeldab töötamist ka välitingimustes. Vajaduse korral töötatakse ka öösiti ja puhkepäevadel.
Suurloomaarsti töö on tunduvalt liikuvama iseloomuga kui väikeloomaarstil, sest osa tööajast tuleb veeta arstikabinetis, teine osa ajast aga loomakasvatusettevõtetes ja talunike juures loomi ravides. Seepärast on suurloomaarstidel vajalik nende praktikaks kohandatud auto.
Loomaarst kasutab oma igapäevatöös erinevaid töövahendeid. Haiguste diagnoosimiseks kasutatakse lisaks kraadiklaasi, stetoskoopi, ultraheli, röntgenit ning endoskoopiariistu. Raviks kulub kõige rohkem süstlaid ja nõelu, sidemeid jms. Nii suur- kui ka väikeloomaarstid kasutavad erinevaid operatsiooniinstrumente, mille mõõtmed olenevad tihtipeale ravitava loomaliigi suurusest. Vajalikud abivahendid on veterinaarmeditsiinispetsiifilised IT-lahendused.
Peamised ohud on allergilised reaktsioonid erinevatele ravimitele ja kemikaalidele, kokkupuude haigustega ning loomade tekitatavad traumad.
Loomaarstide ja veterinaartöötajate töö võib olla füüsiliselt ja emotsionaalselt pingeline.
Veterinaartöötajana peaksid:
teadma loomade anatoomiat ja füsioloogiat, loomade hooldamise ja loomakasvatuse põhimõtteid,
tundma loomaliikide (sh linnud ja kalad) haigusi;
oskama diagnoosida loomahaiguste tekkepõhjuseid ja haigustunnuseid;
oskama kasutada õigeid ravimeetodeid ja -võtteid;
omama teadmisi veterinaarsest rahvatervishoiust, riiklikust veterinaarjärelevalvesüsteemist ning veterinaarseadustest.
Loomaarstina pead oskama teha loomade kirurgilisi operatsioone. Loomaarsti abilisena on sinu ülesanne operatsioonide ettevalmistus ja assisteerimine.
Veterinaartöötaja peab olema füüsiliselt vastupidav, täpsete ja koordineeritud liigutustega. Tööd toetavad isikuomadused on koostöövõime, pingetaluvus, emotsionaalne stabiilsus, suhtlemisoskus, empaatia- ja õppimisvõime ning kiire reageerimisvõime. Töö eeldab inimeselt usaldusväärsust, vastutustunnet, viisakust, diskreetsust ja lojaalsust.
Loomaarsti abilise täpsemaid kutseoskusnõudeid on kirjeldatud loomaarsti abilise kutsestandardis.
Kui noor inimene on otsustanud õppida loomaarstiks, siis juba gümnaasiumis õppimise ajal peaks ta tähelepanu pöörama võõrkeelte, keemia, bioloogia, füüsika ja matemaatika õppimisele.
Loomaarstid ja veterinaartöötajad leiavad tööd:
loomaarstide või nende abilisena suur- või väikeloomakliinikutes;
Veterinaar- ja Toiduametis, Ravimiametis, veterinaar- ja toidulaborites;
loomakasvatussaadusi töötlevates ettevõtetes (liha- ja piimatööstus);
Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudis.
Looma- ehk veterinaararstina töötamiseks on vajalikud veterinaarmeditsiinialane kõrgharidus ja tegevusluba. Lisaks on loomaarstil võimalik veterinaarkorralduse seaduse alusel taotleda volitust, mis annab talle peale loomade ravimise õiguse kontrollida loomafarmide ja toidukäitlusettevõtete seisundit. Kui näiteks loomade karjatamisel või toiduks kasutatavate loomsete saaduste kasutamisel ei jälgita hügieeni- või loomakaitsenõudeid ning kui rikkumine seab ohtu loomade ja inimeste elu ja tervise, siis on volitatud loomaarstil õigus nende ettevõtete tegevus peatada.
Tulevikus on head töö väljavaated kõikides suundades, eeskätt suurloomaarstidel maapiirkondades ning veterinaarmeditsiinialase kõrgharidusega spetsialistidel riigistruktuurides. Samuti on loomaarstidel head väljavaated leida tööd Euroopa Liidu liikmesriikides.
Väikeloomaarstid töötavad enamjaolt põhipalga eest äriühingutena tegutsevates erakliinikutes, kus on välja töötatud erinevaid tasustamissüsteeme. Samas võib väikeloomaarst luua oma praksise. Suurloomaarstid töötavad eraettevõtjatena või on koondunud äriühinguteks.
Loomaarsti abi palk on tavapäraselt loomaarsti palgast väiksem, kuid konkreetset suhtarvu siin määratleda ei saa, sest see on kliinikuti erinev.
Loomaarstide erialaorganisatsioon on Eesti Loomaarstide Ühing.
Eesti väikeloomaarste ühendav mittetulundusühing on Eesti Väikeloomaarstide Selts.
Ida-Virumaa loomaarste ühendab Ida-Virumaa Loomaarstide Selts.
Volitatud loomaarstide tegevust ning veterinaartegevuse korraldust reguleerivad veterinaarkorralduse seadus, toiduseadus, ravimiseadus, loomatauditõrje seadus,loomakaitseseadus.
Veterinaartegevuse, toidu- ning söödaohutuse, turukorralduse, loomakaitse ja põllumajandusloomade aretuse järelevalvet korraldab Veterinaar- ja Toiduamet.
Loe ka Rajaleidja persoonilugu loomarst Liivist.
Kirjeldust on uuendatud 2012. a koostöös Eesti Loomaarstide Ühinguga.