AvalehtTööotsijaleElamis- ja töötamistingimused EUROOPASLuksemburg
Pindala: 2586 km2
Rahvaarv :0,6 miljonit
Riigikeeled: prantsuse, saksa, letseburgi
Ajavahe: Luksemburgi aeg on Eesti omast üks tund taga
Telefonikood: +352
112 - kiirabi ning tuletõrje
Luksemburg on väike maismaaga piiratud riik Lääne-Euroopas, mida ümbritsevad Belgia, Prantsusmaa ja Saksamaa. Pealinnas Luksemburgis, mis on ühtlasi ka riigi suurim linn, asuvad mitmed Euroopa Liidu institutsioonid. Administratiivselt jaotub Luksemburg kolmeks piirkonnaks, mis jagunevad 12 kantoniks ning need omakorda 116 kommuuniks. 12 kommuunil (millest üks on pealinn Luksemburg) on linna staatus.
Riigis kõneldav keel, luksemburgi (letseburgi) keel, on saksa keele dialekt. Saksa keel on paljude luksemburglaste esimene võõrkeel, seda kasutatakse ka meedias. Asjaajamiskeel on prantsuse keel.
Luksemburgi majandus tugineb pangandusel, kindlustusvaldkonnal ja terasetööstusel. Olulised on ka põllumajandus ja veinitootmine.
Eesti kodanikule on Luksemburgi reisimine viisavaba. Eesti kodanikud võivad siseneda Luksemburgi territooriumile nii kehtiva passi kui isikutunnistuse (ID-kaardi) alusel. Isikuttõendav dokument peab kehtima kogu plaanitava reisi vältel. Lisainfo siin>>
Kasulikku informatsiooni Luksemburgis elamise ja töötamise kohta leiab siit>> ja siit>>
Märts 2017 seisuga oli Luksemburgis töötuse määr 6%. Luksemburgi töötuse määr on madalam võrreldes Euroopa Liidu keskmisega, mis oli veebruari 2017 andmetel 8%.
10 populaarsemat ametikohta Luksemburgis:
1. Tarkvara ja rakenduste arendajad ning analüütikud
2. Müügi- ja turundusjuhid
3. Strateegiajuhid
4. Raamatupidamise abispetsialistid
5. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia juhid
6. Müügiesindajad
7. Raamatupidajad
9. Juristid
10. Finantsanalüütikud
Suurimad tööandjad sektorite lõikes on välja toodud siin.
Erinevate publikatsioonidega Luksemburgi tööturu olukorra kohta on võimalik tutvuda siin.
Luksemburgi tööturgu puudutava statistika ning ülevaadetega on võimalik tutvuda ka Luksemburgi statistikaameti kodulehel.
EURES portaalis avaldavad töökohti EURES võrgustiku riiklikud liikmed ja partnerid, eelkõige Euroopa riikide tööhõiveametid. Kõikide vabade ametikohtade seas on EURES tööpakkumised tähistatud sinise lipuga, mis märgib, et tööandja on huvitatud töötajate leidmisest ka teistest Euroopa riikidest.
Lisaks soovitame töö otsimiseks Luksemburgis kasutada järgmisi kanaleid
Kui viibite Luksemburgis kohapeal, soovitame pöörduda vabade töökohtadega tutvumiseks elukohale lähima riikliku tööhõiveasutuse Agence pour le Developpement de l’Emploi (ADEM) poole. Tööpakkumised on ligipääsetavad kõikidele tööotsijatele ning eelnev registreerumine ei ole tarvilik. ADEM kodulehel tööpakkumised paraku tööotsijatele kättesaadavad ei ole.
Tööpakkumisi avaldatakse ka ajalehtedes sh. "Luxemburger Wort", "Luxembourg News" ja "Tageblatt". Juhtivtöötajatele mõeldud tööpakkumisi võib leida ka naaberriikide suurematest ajalehtedest ("Frankfurter Allgemeine Zeitung", "Le Monde", "Le Soir").
Hooajalist tööd pakkuvate agentuuride nimekirjaga on võimalik tutvuda ULEDI koduleheküljel.
Täiendavalt soovitame tööotsijatel võtta huvipakkuva valdkonna tööandjatega otse ühendust. Paljudel ettevõtetel paiknevad kandideerimisankeedid ning tööpakkumised ettevõtte kodulehel.
Lisaks on tööpakkumistega võimalik tutvuda:
www.clc.lu - jaemüük ja transport
www.abbl.lu - finantsvaldkond
www.horesca.lu - hotellindus ja toitlustus
Tööle võtmise eelduseks on lisaks heale kvalifikatsioonile ka võõrkeelte valdamine. Olenevalt majandusharust pannakse mitmekeelses riigis rõhku prantsuse, inglise, saksa ning letseburgi keeltele. Kasuks tulevad teadmised hollandi, itaalia, hispaania või portugali keeltest. Töö leidmiseks peaksite valdama heal tasemel vähemalt kahte võõrkeelt, millest üks peaks olema soovitatavalt kas prantsuse, saksa või letseburgi keel.
CV eesmärgiks on anda tööandjale teada sobivusest pakutavale vabale töökohale. Seetõttu on oluline enne kandideerimist läbi mõelda, millised on sellele ametikohale esitatavad nõuded ning millised on oskused, kogemused ja isikuomadused. CV-s soovitame rõhutada neid oskusi ja omadusi, mida tööandja töökuulutuses välja on toonud.
CV koostamisel on soovitatav kasutada Europassi CV vormi, kus on võimalik koostada oma CV ka võõrkeeles. Luksemburgis on tavaks lisada CV-le ka foto.
Hea tava on lisada CV-le kaaskiri, milles on välja toodud järgmised punktid:
Kaaskiri on kuni 1 lk pikk ning peaks olema kirjutatud tööpakkumisega samas keeles. Kui pöördute otse tööandja poole, kasutage prantsuse keelt või suurte rahvusvaheliste ettevõtete puhul inglise keelt.
Töökohale kandideerimise üldlevinud korda Luksemburgis (sh. teistes Euroopa riikides) tutvustab teatmik "Kas oled valmis minema välismaale tööle?".
Võõrtööotsijal on vajaduse korral kohustus esitada dokumente, mis tõendavad välisriigis omandatud hariduse kehtivust Luksemburgis. NARIC (National Academic Recognition Information Centre) on rahvusvaheline riiklik koostöövõrgustik, mis tegeleb hariduskvalifikatsioonide tunnustamise ning võrdsustamise alase info jagamisega. Lisainfot leiab www.cedies.public.lu ning www.enic-naric.net.
Kui soovite töötada teises riigis, siis võib olla tarvis taotleda oma kutsekvalifikatsiooni (koolituse ja töökogemuse) ametlikku tunnustamist, kui seda elukutset selles riigis reguleeritakse.
Teatud ametialade puhul võib tööandja nõuda töötajalt karistusregistri tõendit. Eesti karistusregistri tõendeid (Police clearance certificate / Certificate of good conduct) väljastab Karistusregister. Täpsemad juhised karistusregistri tõendi tellimiseks leiate siit.
Ettevõtlus ja investeerimine Luksemburgis
Luksemburgi Kommertskoda
Luksemburgi tööhõiveameti info ettevõtjale
Töö- ja tööhõive ministeerium
Eesti kodanikule on Luksemburgi reisimine viisavaba. Eesti kodanikud võivad siseneda Luksemburgi territooriumile nii kehtiva passi kui isikutunnistuse (ID-kaardi) alusel. Isikuttõendav dokument peab kehtima kogu plaanitava reisi vältel.
Eestis elamisloaga elavad kolmandate riikide kodanikud ei vaja Luksemburgi reisimisel viisat. Piiriületamiseks on vajalik kehtiv kodakondsusjärgse riigi pass ja kehtiv elamisluba. Kolmandate riikide kodanike Luksemburgis viibimisega seotud haldusformaalsustega on võimalik tutvuda siin.
Eesti kodanikel on võimalik viibida Luksemburgis ilma registreerimiskohustuseta kuni kolm kuud. Kui asute tööle, alustate tegevust ettevõtjana, asute õppima või on olemas piisavad rahalised vahendid enda elatamiseks ning ravikindlustus, võite riigis viibida ka pikemalt.
Kui soovite Luksemburgis viibida kauem kui kolm kuud, on vajalik riiki sisenemisest arvates hiljemalt kolme kuu jooksul pöörduda elukohajärgsesse kohaliku omavalitsuse asutusse Administration Communale, ennast registreerida (declaration de résidence) ning taotleda elamisõigust “Attestation d’enregistrement", mis väljastatakse reeglina kehtivusajaga viieks aastaks ning on elamisõigust tõendavaks dokumendiks. Täiendav info ning juhised registreerimisprotseduuride kohta on leitavad siit>> ja siit>>
NB! Kõik Eestis väljastatud dokumendid tuleb kinnitada apostilliga, vaata lähemalt siit>>
Sõltuvalt kommuunist võib olla vajalik dokumentide tõlkimine, teinekord võidakse aktsepteerida ka inglise keelde tõlgitud dokumenti.
Luksemburgis töötamiseks Eesti kodanikud tööluba ei vaja ning tööle asudes kehtivad Eesti kodanikele samasugused õigused nagu kõigile teistele EL kodanikele.
Asudes tööle Luksemburgis, tuleb taotleda kohalikust omavalitsusest maksukaart (fiche de retenue d`impot).
EL kodanikuna ei pea olema tööluba teises EL liikmesriigis töötamiseks ning saate seal sel eesmärgil elada - siiski on tarvilik täita teatavaid tingimusi.
Seega on õigus saada hüvitisi, mida antakse selle riigi kodanikele, kuna nad seal töötavad (töövõtjate või füüsilisest isikust ettevõtjatena). See võib hõlmata ka soodustusi, mis ei ole otseselt seotud tööga (odavamad rongipiletid, tööandjapension, stipendiumid või töötushüvitised lastele, kui nad otsivad oma esimest töökohta). Samuti võib olla õigus mitterahalistele hüvedele (nt. õigus tõlketeenustele kohtumenetlustes). Kui konkreetses riigis elate, siis on õigus saada ka neid hüvitisi, mida makstakse töötajatele ja nende peredele tulenevalt sellest, et nad selles riigi elavad.
Kui ei ela samas riigis, kus töötate (olete piiriülene töötaja), siis on õigus seal elada isegi juhul, kui ei ole selle riigi kodanik - kuna käite tööl naaberriigis, on piisavalt vahendeid enda ülalpidamiseks. Täiendav informatsioon piiriülese töö kohta on leitav siin>>
Seadusega on kehtestatud tööajaks 40 tundi nädalas (maksimaalselt 48 tundi). Tööpäeva kestus on reeglina 8 tundi, kuid ei tohi ületada 10 tundi. Töötajal on õigus 11-tunnisele järjestikusele puhkeperioodile 24-tunnise ajavahemiku vältel. Nädalas on töötajal õigus vähemalt 44-tunnisele järjestikusele puhkeajale. Pühapäev on reeglina puhkepäev, v.a teatud valdkonnad ning ametite esindajad, töö puhkepäeval kompenseeritakse 70% võrra kõrgema töötasuga.
Ületunnitööks loetakse tööd, mida teostatakse aja arvel, mis jääb väljapoole 40 töötundi nädala kohta. Ületunnitöö on tasustatud kõrgemalt - 40% töötasust iga ületunni eest kõikidele töötajatele (va. kõrgemad juhid). Samuti võib kasutada iga töötatud ületunni eest 1,5 h puhkust kompenseerimaks tasu ületundide eest. Selle tunni jooksul ei maksta makse ega sotsiaalkindlustust. Töö riigipühadel kompenseeritakse 100% võrra kõrgema töötasuga.
Miinimumpalk (Salaire Social minimum - SSM)
Luksemburgis on miinimumpalk sõltuvuses töö klassifikatsioonist ning töötaja vanusest. Miinimumpalk on 2017 jaanuarikuu seisuga 1998.59 EUR kuus.
Töölepingud sõlmitakse enamasti määramata tähtajaks (contrat à durée indéterminée - CDI). Kindlasti tuleb tööle asumisel sõlmida tööandjaga kirjalik tööleping, mille ühe eksemplari peate endale saama hiljemalt esimesel tööpäeval. Tähtajalisi lepinguid vaadeldakse erandina, mida reguleerib seadus. Tähtajalist lepingut (contrat à durée déterminée - CDD) ei tohi sõlmida pikemaks perioodiks kui 24 kuud (sh. lepingu uuendamised) ning tähtajalisi lepinguid ei tohi kasutada ettevõtte põhitegevusega seotud püsivate ametikohtadega (võib rakendada näiteks ajutisel töömahu suurenemisel, äraoleva töötaja asendamisel, hooajalistel töödel jne). Hooajaliste tööde lepingute maksimaalne kestus on 10 kuud.
- töötaja ja tööandja nimed, töösuhte alguskuupäev ning töö asukoht
- töölepingu iseloom (tähtajatu, tähtajaline), katseaja kestus (2-6 kuud)
- ametinimetus ning lühike tööülesannete kirjeldus
- töötunnid, ületunnitöö
- põhipalk, palgalisad, palga maksmise sagedus
- puhkuse kestus
- viited asjaomastele kollektiivlepingutele
Töölepingu seadusega on võimalik tutvuda siin.
Reeglina on töövõtjal õigus vähemalt 25 tööpäeva pikkusele puhkusele aastas, mis on tööandja poolt tasustatud. Õigus nimetatud puhkusele tekib isikul, kes on töötanud järjepidevalt sama tööandja juures vähemalt 3 kuud. Puhkuse arvestus käib kalendriaasta järgi. Kollektiivlepingutega võidakse ette näha pikem puhkuseperiood. Sõjaveteranidel, tööõnnetuse ohvritel ning puudega töötajatel on õigus saada 6 lisanduvat päeva puhkust, kaevanduse valdkonnas töötavatel teatud ametialade esindajatel 3 päeva. Kui riiklik püha langeb puhkepäevale, on töötajal õigus puhkepäev välja võtta järgneva 3 kuu jooksul. Töötajal on õigus saada teatav hulk puhkepäevi ka teatud eraeluliste sündmuste puhul: abielu, lapse sünd, lapse abielu, kolimine, pereliikme kaotus või haigestumine, haridus ja täiendõpe jne.
Kui ettevõttes töötab üle 150 töötaja, ei ole tööandjal luba töötajat vallandada enne vallandamiseelse vestluse läbiviimist. Samuti tuleb töötajale väljastada kirjalik teadaanne vallandamise ning töötaja soovil ka töösuhte lõpetamise põhjuste kohta, seda mitte hiljem kui kuu jooksul vastava teate edastamisest. Kui töötaja soovib töösuhet lõpetada, esitab ta tööandjale vastavasisulise kirjaliku avalduse, töösuhe lõppeb peale avalduse esitamist 2-6 kuu jooksul sõltuvalt töötaja tööstaažist. Ka poolte kokkuleppel lõpetatud tööleping (resiliation d'un commun accord) tuleb lõpetada kirjalikult. Töövaidlusalaste küsimustega tuleb pöörduda erialase ametiühingu poole. Luksemburgi Tööinspektsiooni L'Inspection du Travail et des Mines (ITM) veebilhekülje leiab www.itm.lu.
Tööandja on kohustatud töösuhte lõpetamisest ette teatama:
2 kuud juhul, kui töötaja on ettevõttes töötanud kuni 5 aastat;
4 kuud juhul, kui töötaja on ettevõttes töötanud 5-10 aastat ning;
6 kuud, kui töötaja on ettevõttes töötanud üle 10 aasta.
Kui töötaja soovib töösuhet omal algatusel lõpetada, on ta kohustatud saatma tööandjale kirjaliku teatise. Ettetatamistähtajad ulatuvad sõltuvalt töötaja tööstaažist 1-3 kuuni.
Töösuhte lõpetamisega seotud dokumendid peavad liikuma töötaja ning tööandja vahel tähitud posti teel.
Töötajate esindused:
http://lcgb.lu
Luksemburgi tööseadusandluse kohta leiab täiendavat informatsiooni www.itm.lu.
•üldjuhul jääb inimene Eesti residendiks, kui ta töötab ja elab teises riigis alla 183 päeva;
•selgitage välja, kas peab esitama deklaratsiooni ka sihtkohariigis;
Luksemburgis tööle asudes peab töötaja esitama tööandjale isikliku maksukaardi (fiche de retenue d`impot), mis on kohustuslik - ilma selleta võib tööandja palgalt maha arvestada kõrgeima maksumäära kuni tegeliku maksuklassi selgumiseni. Maksukaardile on märgitud maksuklass, maksumäär ning palgalt võetavad teised mahaarvamised. Töötasu laekub töötaja pangakontole üldreeglina kord kuus.
Maksukaardi taotlemine on töötaja ülesanne. Kui on mitu tööandjat, tuleb taotleda maksukaart iga töökoha kohta eraldi. Maksukaarti tuleb taotleda kohalikust maksuametist.
Kehtestatud on astmeline tulumaks ning maksuaasta kattub kalendriaastaga. Maksukoormus sõltub mitmetest individuaalsetest näitajatest ning saadavast töötasust, eelnevast sõltuvalt võib maksukoormus olla kuni 40%. Tööandja on kohustatud väljastama töötajale palgalehe, millel on näha töötaja brutopalgast maha arvutatud maksud.
Sotsiaalkindlustusmaksed jagunevad töötaja ning tööandja vahel, olles kummalegi osapoolele ligikaudu 15%.
Tulumaksu kohta leiab lisainfot siit>> ja siit>>
Luksemburgis on kasutusel erinevad käibemaksu määrad:
- maksimaalselt vähendatud määr 3% (toiduained, ravimid, restoranid jm);
- vähendatud määr 8%;
- keskmine määr 14% (täiskasvanute riideesemed, vein jm);
- standardmäär 17% (alkohol, täiskasvanute jalanõud jm).
Lisainfo siin>>
Piirkondlike maksuametite kontaktid leiab siit.
-kui kaua peate seal töötama, enne kui on õigus saada töötushüvitisi; hüvitiste arvutamise eeskirjad ning nende maksmise periood.
Välismaal elamise või töötamise ajal on sotsiaalkindlustuskaitse kas oma päritoluriigis või vastuvõtvas riigis. Mõlemal juhul peate ise korraldama nii, et oleks ka pärast uude riiki asumist kehtiv sotsiaalkindlustuskaitse.
Selleks, et vältida tõsiseid probleeme ning arusaamatusi, tutvuge sotsiaalkindlustusega vastuvõtvas riigis.
Soovitame tutvuda Luksemburgi sotsiaalkindlustusameti koduleheküljega. Lisainfo on leitav Euroopa Komisjoni lehel, Sotsiaalkindlustusameti lehel ning siin>>
Kui jääte elama ja/või töötama teise Euroopa riiki, siis soovitame võtta ühendust vastava riigi ametiasutusega. Riikide kontaktasutused ning esmane riigi tervishoiusüsteemi kirjeldus on leitavad siin>>
Luksemburgis on apteegi tunnuseks roheline rist. Ravikindlustust koordineerib Caisse Nationale de Santé. Tööandja on kohustatud töötaja haigekassas registreerima 8 päeva jooksul töösuhte algusest arvates. Kui tööandja on töötaja registreerinud, edastab CCSS töötajale vormi, kuhu tuleb märkida abikaasa ning lapsed, et tagada ka neile seadusejärgne ravikindlustus. Kui täidetud vorm on CCSS-ile tagastatud, saadetakse kõigile asjassepuutuvatele isikutele posti teel personaalne sotsiaalkindlustuskaart (Carte de Sécurité Sociale). Kaardi ühele küljele on märgitud isiku nimi ning tema personaalne identifitseerimisnumber (numéro matricule) ning kaart kehtib kõikide meditsiiniteenuste ning retseptide saamisel Luksemburgis. Kaardi teisel poolel on Euroopa ravikindlustuskaart (carte Européenne d'assurance maladie), mis tagab arstiabi teistes Euroopa Majanduspiirkonna riikides viibimisel. Külastades esmakordselt uut arsti, tuleb esitada sotsiaalkindlustuskaart.
NB! Külastades arsti, apteeki või mõnda muud terviseteenuste pakkujat, tuleb arvestada, et isik katab kõik esmased kulud teenusele ise, seejärel esitab nõude pädevale ametiasutusele ning kulud kompenseeritakse isikule tagantjärgi seadusega ette nähtud summa ulatuses. Pädevale ametiasutusele tuleb saata originaalarve koos maksekinnitusega. Soovitav on teha endale arvest koopia. Esmasel taotlusel tuleb lisada ka pangakontonumber, sotsiaalkindlustusnumber ning kontaktandmed. Enamikel juhtul kompenseeritakse visiidid arsti juurde 80% ulatuses, patsiendi omavastutusega kuni 20%. ulatuses. Eriarstile on enamikel juhtudel võimalik pääseda ka ilma perearsti saatekirjata.
Lähem info siin>> ja siin>>
Soovitame tutvuda erakorralise arstiabiga Luksemburgis.
NB! Eesti Haigekassa ei kata välismaal haigestunud inimeste või õnnetusjuhtumites vigastatute kõiki kulusid, sh. kojutoimetamise kulusid. Selleks soovitame meditsiiniabikindlustust.
Luksemburgis on üürihinnad kõrged, eriti pealinnas Luxembourgis. Mida kaugemal (kesk)linnast, seda soodsamad on hinnad. Kinnisvara ostuhinnad on Luksemburgis kõrged. Samas on Luksemburgi avalik transport väga hästi korraldatud, olles hästi integreeritud, tiheda graafikuga ning ajavõidu ja hinna poolest kasutajasõbralik.
Luksemburgi elama ja tööle asujatel tasub kaaluda eluaseme soetamist Saksamaa, Prantsusmaa või Belgia piirialadele, kus eluaseme kulud on madalamad. Selliselt omandate piiriülese töötaja staatuse.
Kasutades eluaseme leidmisel kinnisvarabüroode teenuseid, tuleb arvestada vahendustasuga ühe kuu rendisumma ulatuses (lisandub 15% käibemaks). Kui rentida korter/maja otse omanikult, siis sellist vahendustasu maksma ei pea. Reeglina tuleb maksta deposiiti 2-3 kuu rendisumma ulatuses, mis lepingu lõppedes tagasi makstakse (juhul, kui kõikidest lepingu punktidest on korrektselt kinni peetud).
Tavaliselt sõlmitakse rendileping üheks, kaheks või kolmeks aastaks, mis automaatselt pikeneb aastast aastasse, kui rentnik ei ole selle lõpetamise soovist omanikku teavitanud tähitud kirjaga 3 kuud enne rendiaasta lõppu. Kui rentnik soovib rendilepingut lõpetada rendiaasta jooksul, siis jääb deposiit korteri/maja omanikule. Üürilepingud peavad olema vormistatud kirjalikult.
Reeglina on elupinna üürimiseks vajalik isikuttõendav dokument, tööleping ning elamisõigust tõendav dokument.
Majutust on võimalik leida kohalike ajalehtede kinnisvara rubriigist (Luxemburger Wort, Tageblatt, Le Quotidien, Lux-Bazar jt):
Samuti võib kuulutusi leida internetist või kasutada kinnisvarafirmade abi:
www.guichet.wort.lu/
Elukalliduse taset oma elukoha ning Luksemburgi vahel (sh. teiste riikidega) on võimalik võrrelda siin>> ja siin>>
Luksemburgis alustavad lapsed kooliteed kuueaastaselt.
Koolile eelneb eelkool (Spillschoul), mis on kohustuslik alates neljandast eluaastast (lapsed, kes saavad nelja-aastaseks enne 1. septembrit) ning kestab kaks aastat. Õppekeeleks on üldreeglina letseburgi keel (sissejuhatusega prantsuse ja saksa keelde) ning õpetatakse põhilisi oskusi: lugemine, kirjutamine, numbrid ja sotsiaalsed oskused. Lapsevanemad peavad lapse eelkooli võtmise avalduse esitama elukohajärgses omavalitsuses. Lisaks on veel täiendav eelkooli eelse õppe võimalus kolmeaastastele lastele, mis on vabatahtlik ning keskendub iga lapse individuaalsete võimete arendamisele läbi mängu.
Koolikohuslased on lapsed, kes on saanud 1. septembriks kuueaastaseks. Niipea, kui olete Luksemburgi saabunud ning enda elukoha registreerinud, tuleb esitada ka kohalikule omavalitsusele (Administration Communale) avaldus lapsele koolikoha leidmiseks, isegi kui saabute õppeaasta keskel. Teilt võidakse nõuda Livret de familie, lapse sünnitunnistuse ning vajadusel viimase koolitunnistuse esitamist. Peamised õpetatavad õppeained on saksa keel, prantsuse keel, letseburgi keel, matemaatika, geograafia, ajalugu, loodusteadused, sissejuhatus teadusesse, infotehnoloogia, kunst, muusika, kehaline kasvatus ja eetika- või usuõpetus. Põhikoolis toimub õpe reeglina saksa keeles.
Põhihariduse omandamine kestab 6 aastat ning keskhariduse omandamine 7 aastat. Peale põhikooli (12-aastaselt) viiakse läbi sobivustestid, et määrata, milline keskhariduse tase on lapsele sobivaim. Keskkool on kõrgkkooli sisseastumiseks ettevalmistava loomuga ning sisaldab endas 3 aastat spetsialiseerumist.
Eristatakse kahte tüüpi keskkoole:
- Lycée Classique - klassikaline keskharidus, ettevalmistusega kõrgkooli astumiseks;
- Lycée Technique - tehnilise suunaga haridus, klassikaline keskharidus + kutseettevalmistus.
Lisaks tasuta riigikoolidele on võimalus valida mitmete erakoolide vahel.
Luksemburgis tegutseb ka lai valik rahvusvahelisi koole:
-Luksemburgi Rahvusvaheline Kool teenindab õpilasi vanusevahemikus 3-18 aastat inglise keele baasil;
-Luxembourgi linnas on ka Euroopa Kool, mis paikneb Euroopa Liidu institutsioonide läheduses ning pakub õpet mitmetes Euroopa Liidus kasutusel olevates keeltes;
-Saint George Rahvusvaheline Kool annab õpet erinevast rahvusest lastele vanusevahemikus 2-11 aastat, kes soovivad läbida õpingute üldkursuse inglise keeles;
-Prantsuskeelne kool Ecole et Lycee Français annab õpet erinevast rahvusest lastele vanusevahemikus 12-18 eluaastat.
Luksemburgi haridussüsteemiga on võimalik tutvuda siin>>
Kõrghariduse alast infot pakub Euroopa Komisjon. Erinevate riikide haridussüsteemidega on võimalik tutvuda Eurydice veebilehel.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistik aitab võrrelda riiklikke kvalifikatsioonisüsteeme, muutes kvalifikatsioonid arusaadavamaks Euroopas eri riikide ning süsteemide lõikes. Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise keskuste kontaktid Euroopa riikides on leitavad www.enic-naric.net. Lisainfot pakub Euroopa Komisjon.
Kui peate esitama tõendeid mis tahes eelmiste töötatud perioodide ning sotsiaalkindlustuskaitse kohta välismaal, võib tekkida vajadus taotleda U1-vormi riigist, kus varem töötasite. Infot Eestist U1-vormi taotlemise kohta saab Eesti Töötukassast.
Kui soovite pärast töö kaotamist minna tagasi oma päritoluriiki, peate ühendust võtma sealse riikliku tööhõiveasutusega, et teada saada, kas on õigus saada töötushüvitisi või mitte.
Teise riiki saate jääda kuni kolmeks kuuks, kuid kui seda taotlete, võib hüvitisi maksva riigi tööturuasutus lubada välismaale jääda kuni kuueks kuuks.
• olema vähemalt neli nädalat olnud registreeritud töötu selle riigi tööturuametis, kus töötuks jäite;
Soovitame selgeks teha oma õigused ja kohustused tööotsijana uues riigis. Need võivad olla erinevad selle riigi omadest, kus töötuks jäite. Tingimuste täitmisel jätkatakse töötushüvitiste maksmist. Kui ei ole leidnud välisriigis sobivat tööd ning soovite, et säiliks õigus töötushüvitisele, peate naasma riiki, mis töötushüvitist maksab, hiljemalt vastava õiguse aegumise kuupäeval.
Apolinárská 9, 128 00 Praha 2
Tel: +420 2 5718 1800, Faks: +420 2 5753 2537
Luksemburgi aukonsul Eestis
Eesti Suursaatkond Belgias ja Luksemburgis
Elamine ja töötamine Luksemburgis
Luksemburgi turismiinfo
Info sõidukitega seonduva kohta on leitav siin, riiklike pädevate ametiasutuste kontaktid on leitavad siin.