Linnalehmad sõid 220 hektarit rannaniitu viisakaks rohumaaks - Maaleht
Pärnu kolledži nooremteadur Merle Mägi sõnul oli ala taastamine erakordne selle asetsemise tõttu linnaterritooriumil.
„Populaarse suvitusranna vahetu lähedus püstitas projektile tervikuna suuri väljakutseid, kuna ühelt poolt puudutasid ala looduskaitselised huvid, teiselt poolt linnaarengulised huvid linnaala laienemise osas ning kolmandalt poolt elanikkond senise käitumisharjumusega,“ selgitas Mägi tööde keerukust. Pärnu kolledž kaardistas projekti käigus jooksvalt elanikkonna hoiakuid niidu taastamistööde suhtes. Selgus, et Pärnu elanikele tundusid tööd vajalikud ja linna arengu seisukohalt olulised.
Viis aastat kestnud Pärnu linnalehmade projekt on lõpusirgele jõudnud 09.09.2016
Poollooduslike koosluste säilimise võti on maaomanike käes (10) 23.12.2015
Mägi sõnul ei kao projekti lõppedes linnalehmad kuhugi. „Ala hooldamine jätkub maaelu arengukava allikatest makstavate toetuste abil ning karjapidajad kohustuvad ala hooldama ka pärast projekti lõppu,“ rääkis nooremteadur.
Projekt kandideeris 2016. aasta "European Natura 2000 Award 2016" finalistide hulgas „The European Citizens´ Award“ tiitlile. Partneriteks olid lisaks Pärnu kolledžile ka keskkonnaamet ja Pärnu linnavalitsus.
Pärnu linnalehmad pääsesid Euroopas Natura 2000 konkursi finaali