Juuli / August 2000
Rahvuspark Saaremaa läänerannikul - Urve Ratas, Reimo Rivis
Vilsandi rahvuspargis saab 14. augustil 90 aastat linnukaitse algusest. See on aukartust äratav iga meie õhkõrnal kultuurimaastikul. Kaitserezhiim on nii kaua kehtinud küll ainult Vilsandi lääneranniku kuuel väikesel kaljusaarel - Vaikadel (Ülemine, Keskmine ja Alumine Vaika, Karirahu, Mustpank ja Kullipank), kuhu rajati Eesti esimene looduskaitseala. Hiljem laienes looduskaitse ümbruskonnale, hõlmates hulga teisi saari ja osa Saaremaa läänerannikust. Kunagisest pisikesest linnuriigist sai rahvuspark Saaremaa läänerannikul.
Loopealsed vajavad loomi - Kadriann Saar
Kuuest kaljusaarest mitmekesiste maastikeni - Kiira Aaviksoo
Kui Vilsandi linnuriik sai 90 aastat tagasi alguse kuuest kaljusaarest, siis nüüdne rahvuspark hõlmab väga erinevaid maastikke. Neist ülevaate saamiseks võetakse tänapäeval appi satelliitkujutised
Harilik hahk
Kapten Toomi avarus - Enda Naaber
Eesti looduskaitse algus seostub Vilsandi ja Toomi nimega. Artur Toom (1884-1943) ehk kapten Toom, nagu Vilsandi tuletorni ülemat ja "linnukuningat" kutsuti, oli läbi pikkade aastakümnete Saaremaal ning kaugemalgi väga lugupeetud mees. Selle toob esile ka järgnev väike mälestuskild.
Seened rannaliival - Katrin Jürgens
Pihlaka-näsarooste - Thea Normet
Pihlakasordid ja hariliku pihlaka lähisugulased marjataimena - Kalju Kask
Valgetest tähtõitest arenevad pisikesed jalgpallid - Urmas Laansoo
Loomakultus eesti mütoloogias - Alar Kilp
Loomakultusel on eesti mütoloogias tähtis roll: loomi ohverdati ja kardeti, loomadest loodeti saada abi ja elujõudu, nende kaitsevaimudele toodi ohvreid, looma kujul ilmutasid end haldjad ja nii elavate kui surnud inimeste hinged.
Kuu loom - sääsk - Piret Pappel
Kuu loom - vihmauss - Rainer Kerge
Tormivarjust leitud pääsukesed - Aivar Leito
23. mail 1998. a. loendas autor Endla järvel ja Sinijärvel ühtekokku üle15000 pääsukese. Linnud olid sinna varjunud külma ja tormise ilma eest.
Musttuhat musta mardikat ehk vihmasabin selgest taevast - Enn Lumet
Emand Kotofei - Andrus Kivirähk
Kullesest konnaks - Piret Pappel
Paljudele loomaliikidele on iseloomulik vastsestaadiumi olemasolu ning vastse ehk larvi ja täiskasvanud looma suur erinevus. Kahepaiksed on üks tuntumaid loomarühmi, kes arenevad moondega.
Kahepaiksed rannaniidul - Ilona Lepik, Piret Pappel, Riinu Rannap
Juttselg-kärnkonn ehk kõre on aastasadu rikastanud oma pulmalauluga Lääne-Eesti rannaniitude kevadeid. 1960. aastatest hakkasid rannaalad üksteise järel vaikseks jääma - kõred kadusid kuskile. Esialgu süüdistati nende kadumises suurpõllumajandust: väetiste liigkasutamist ja maaparandust. Kõred aga kadusid järjekindlalt nii põllumajandusaladelt kui ka väikesaartelt ja laidudelt. Niisiis pidi juttselg-kärnkonnade vähesuse põhjus peituma kusagil mujal.
Aasta loomaaias - suvi - Mati Kaal
Euroopa linnualade raamat jõudis Eestisse - Toomas Jüriado
Ornitoloogiaühingu kevaduudised - Toomas Jüriado
Eesti looduskaitse algusest ja arengust XX sajandil (1) - Kalev Sepp
Kolibakterid vees - mida arvata? - Peeter Pall
Kas autole on õigustust? - Teet Kiipus
Virmaliste aasta - Jaak Jaaniste
Olla või mitte olla... - Ülo Sults
ehk lugu Eesti poldrite lootusrikkast algusest ja trööstitust lõpust
Eesti lääneranniku tuule loomus - Teolan Tomson
Maateadus, mõõteriist ja loodusteadlane - Ilmar Kask
Katastroofid ja väikesed armsad loodusõnnetused - Ilmar Kask
Metsapõlemised Eestis - Henn Alton
Läänemaal oma loodussümbolid - Ene Pajula
Läänemaa loodussümbolite valimisel sai kohaliku ajalehe vahendusel kaasa rääkida iga läänlane. Lõpliku otsuse tegi asjatundlik komisjon, valides maakonna puuks tamme, imetajaloomaks metskitse, linnuks merikotka, rohttaimeks halli käpa, kalaks särje, seeneks suure sirmiku, putukaks pääsusaba, kiviks Kürema männikivi ja kivimiks gneissbret'sa.
Kuidas avastati Eesti suurim meteoriidikraater (2) - Kalle Suuroja ja Sten Suuroja
Lähme rappa eelarvamusteta ja huviga - Edgar Karofeld
Ipiki teel on valged ööd - Andres Tõnisson
Meie tulime aga just lõunast... - Lilian Esop
Veel allikalubjast - Tõnu Pani
Emajõe Jõeriik - Maris Paju, Esta Soover
Kapten Saarso kirjad ookeanilt - viies kiri
Kapten Saarso kirjad ookeanilt - kuues kiri
Koobaselamud Andaluusias - Ott Kurs
Giza püramiidid - Tõnis Kallejärv
Geenivaramu: mis, kuidas ja milleks? - Ants Kurg
Biosemiootika võimalus - Timo Maran
Mitmesse riiki jaguneb elusloodus (1) - Tõnu Ploompuu
Seeathl: "Minu sõnad on muutumatud kui taevatähed" - Tiiu Speek
FOTOD VÕI JOONISTUSED: FRED JÜSSI, TÕNU NOORITS, ARNE ADER (2), TÕNU NOORITS, KRISTI JAANUS (2), AAVO PÕLENIK, VEIKO ÕUNAPUU, ANNELI PALO, FRED JÜSSI, EMAJÕE JÕERIIK, TÕNIS KALLEJÄRV