Nädalavahetusel tähistatakse Tammealuse hiie taassünni aastapäeva - Uudised - Virumaa Teataja
Nädalavahetusel tähistatakse Tammealuse hiie taassünni aastapäeva
3. juuni 2014, 14:59
Senised ja tulevased hiiesõbrad on oodatud eeloleval nädalavahetusel 7. -8. juunil Viru-Nigula valla Samma küla Tammealuse hiie taassünni 25. aastapäevale pühendatud sündmustele.
Laupäeva hommikul kell 6 tutvustab looduseuurija Lauri Lutsar Eestimaa Looduse Fondist hiie loodusväärtusi. Kell 11 toimub Tammealusel hiiepäevade avamine ning järgneb pärimusretk “Lähme, hellad, hiisi mööda”.
Kell 14 algab Viru-Nigula rahvamajas pidulik koosviibimine, kus meenutatakse Tammealuse taassündi ning kõneldakse hiie tähendusest tänases päevas. Esinevad Vasta koolilapsed, Viru-Nigula rahvamuusikud ning Aruküla meestelaulu rühm LÜÜ-TÜRR.
16.30 näidatakse rahvamajas 1990. aasta ETV Viljaveski saadet hiiepäevast. Järgneb 2013. a valminud Rein Marani film "Hiite lummus".
Pühapäeval peetakse Tammealusel suvisteid, mis on Virumaale omaselt munapüha, avatuks lauldakse ka kiigeaeg. Hommikul värvitakse hiies lõkkeplatsil kaselehtedega mune ja tehakse muid ettevalmistusi hiiepühaks. Keskpäeval öeldakse tamme juures maajumalatele palveid ning süüakse lõunat. Järgneb munaveeretusmäng. Kiigelaule õpetavad Kai Tingase laulunaised Vihulast.
Viru-Nigula koduloomuuseumis on 30. juunini avatud fotonäitus looduslikest pühapaikadest. Aastapäeva puhul on ilmunud Tammealuse hiie seinakalender ning hiie väravasse paigutatakse uus teabestend.
Hiiepühal toimuvat jäädvustab Rein Maran oma uue dokumentaalfilmi "Suvisted Tammealusel" jaoks. Sündmusi võtab üles ka sarja "Eesti lood" filmirühm.
Üritust korraldavad Maausuliste Viru Koda, Maavalla koda, Viru-Nigula vald ning Viru-Nigula hariduse selts.
Tammealusel toimunud sündmused ja arutelud on oluliselt mõjutanud tänase Eesti
hiiekultuuri ning andnud algtõuke muu hulgas riiklikule looduslike pühapaikade arengukavale. Eesti on ainus riik maailmas, kus on koostatud looduslike pühapaikade riiklik arengukava. 2008. aastal liitus Eesti Rahvusvahelise Looduskaitseliidu resolutsiooniga, mille kohaselt hiisi käsitletakse inimkonna vanimate looduskaitsealadena ning hoitakse põlisrahva tavasid järgides.