TOOMAS ALATALU AINULT MEIE MAAS: Putin ja Balti venelased - meiemaa.ee
„Välismaiste” häälte üldarv eriti siiski ei kasvanud – 2012. aasta 324 000-lt „üle 400 000”, nagu nüüd on sedastatud. Peamine mõte oli mõistagi muus – teadasaamises ja -andmises, et absoluutne enamik lähivälismaal elavatest kaasmaalastest hääletas Vladimir Putini, täpsemalt tema agressiivse välispoliitika poolt.
Pole siis ka ime, et kuigi Putini valijate koguarv Lätis ja Eestis moodustas imeväikese osa tema 56-miljonilisest häältesaagist, oli ja on peamine see, et 94% Lätis ja 93% Eestis hääletanutest toetas Putinit ning niisuguse protsendiga saab juba poliitikat ja propagandat teha.
Teatavasti elab Lätis rohkem venelasi kui Eestis, ent tulenevalt erinevast kodakondsuspoliitikast olid valimistulemused säärased, et 20 765 Lätis hääletanud Venemaa kodanikku moodustas ametlikel andmetel 59% sealsetest hääleõiguslikest kodanikest, samas kui Eestis hääletanud 28 077 isikut moodustasid 34% kõigist valijatest.
Tasub lisada, et 2004. aastal (ei maksa unustada, et sel aastal ühines Eesti NATO ja EL-iga) hääletas Eestis Venemaa presidenti 25 581 ja 2012. aastal 21 000 valijat. Pole keeruline tõdeda, et Kremli-truu Venemaa kodanik Eestis on mõjutatav suurest poliitikast. Pealegi on Eestis ka paremad võimalused näidata oma seotust Venemaaga – siin oli avatud üheksa valimisjaoskonda, samas kui Lätis oli neid neli.
Edasi ei saa jätta märkimata, et nii Läti kui ka Eesti seisavad üldvalimiste lävel. Lätis toimuvad need juba tänavu oktoobris ja kindlasti oli üheks valimiste-eelseks oluliseks otsuseks reedel seimis heaks kiidetud kogu keskhariduse üleminek lätikeelsele õppele aastal 2021.
Seda eesmärki on ka Eestis korduvalt seatud, ent aastakümneid Reformierakonna eestvedamisel üksnes edasi lükatud. Rääkimata sellest, et Tallinna linnavõim on siiani üleolevalt ignoreerinud pea kõiki riigikogu juriidiliselt jõuetuid otsuseid antud valdkonnas.
Keskerakonna pääs uue valitsuskoalitsiooni juhtparteiks mõjutas kiirelt ka Eesti Venemaa-suunalist välispoliitikat. Kuna suures poliitikas teevad nüüd ilma selgelt inimelu kaitsmisega seotud probleemid (kahe Kremli-vastase venelase keemitamine Inglismaal), siis võeti eelmisel nädalal Toompeal pärast pikka viivitust taas päevakorda nn Magnitski juhtumiga seotud sanktsioonide võimalik rakendamine.
Jurist Sergei Magnitski paljastas teatavasti Venemaa ladvikus valitsevat korruptsiooni ja pandi vanglasse, kus ta ootamatult suri.
Tema paljastustega on seotud ka kahtlase raha liikumine Eesti Danske pangas, mille uurimisest räägiti aastaid algul suure õhinaga, aga siis unustati justkui ära. Igal juhul tegi riigikogu esimese sammu Magnitski saatusega seotud isikute nimekirja osas juba detsembris 2016, ent sealtpeale on asi jäänud soiku.
Läti ja Leedu tegid aga kiiresti kõik vajaminevad otsused ning on vaadanud juba pool aastat Eesti peale – millal siis ka teie Euroopa peatrendiga kaasa lähete? Eks näis, kuidas nüüd läheb.
Läti Vabariigi selge keelepoliitika Eesti-poolseks vastuseks tuleb pidada hoopiski vene keele etteütluste traditsiooni viljelemist ehk laienevat kaasalöömist Venemaa kaasmaalaspoliitikas. Vene keele etteütlusi hakati korraldama 15 aastat tagasi ja viimastel aastatel on neid tehtud ka väljaspool Venemaad.
Aktiivsus raja taga on siiani püsinud tagasihoidlik. Kui mullu kogunes Tallinna Tondiraba halli etteütlust kirjutama ligi 3000 inimest, oli see absoluutne rekord välismaal. Tuleb lisada sedagi, et etteütlusel osalenute arvult kolmandaks linnaks välismaal oli Luhansk ehk üks Ida-Ukraina separatistide keskusi – ettevõtmisel on ka poliitiline külg.
Suurejooneline etteütlus
Ajakirjanduse andmeil üritas Tallinn pärast mainitud edu saada koguni „totaalse etteütluse” üleilmseks pealinnaks.
Ilmselt oli sellega seotud ka Putini eriesindaja Mihhail Svõdko oktoobrikuine väisang Tallinna, kus ta kohtus toonase aselinnapea Mihhail Kõlvartiga ja käis nii välis- kui ka kultuuriministeeriumis. Vahetult enne seda külastust oli Kõlvart kogunud Tallinna volikogu valimistel 24 668 häält ehk tõusnud venekeelse kogukonna liidriks Eestis. Kas kavandatu ka EV100 üritusena kirja pandi, pole teada.
Tänavu jaanuaris valiti üleilmse etteütluse pealinnaks siiski Vladivostok. Praegu räägivad ürituse korraldajad aga sellest, et tuleval aastal valitakse kaks vene keele üleilmse etteütluse pealinna – üks Venemaal ja teine välismaal.
Kuna 14. aprillil viiakse etteütlus Tallinnas läbi eriti suurejooneliselt – korraga nii Nordea kontserdisaalis (kus teksti loeb populaarne laulja Dima Bilan), Tallinna linnaülikooli Auditorium Maximumis kui ka Vene kultuurikeskuses – Tallinnast tehakse ka online-ülekanne –, siis pole raske arvata, kes võiks olla etteütluse välismaiseks pealinnaks aprillis 2019.
Vastav otsus tehakse tuleva aasta jaanuaris, seega vahetult enne järjekordseid riigikogu valimisi, mis toimuvad märtsis 2019. Siis ehk kõlab praegu antud teemat maha vaikivas eestikeelses ajakirjanduses ka küsimus: „Miks venekeelsed koolid ei osale eesti keele etteütluses?”