Riigikogu täiendas ravimiseadust ja ravikindlustuse seadust - Riigikogu
Riigikogu täiendas ravimiseadust ja ravikindlustuse seadust	Jaga
Prindi Riigikogu täiendas ravimiseadust ja ravikindlustuse seadust 18.03.2010 / Istungi ülevaated Riigikogu võttis 88 poolthäälega vastu valitsuse algatatud ravimiseaduse ja ravikindlustuse seaduse muutmise seaduse (643 SE). Seadusmuudatustega täpsustatakse ravimialase haldusmenetluse ja järelevalve korraldust; vähendatakse väikelinnade apteekidele kehtestatud nõudeid, et tagada apteegiteenuse osutamise jätkusuutlikkus väiksema ravimite kasutajaskonnaga piirkondades; kaasajastatakse ravimite müügiloa taotlemise ja hoidmise nõudeid ning antakse seaduse täitmise üle järelevalvet teostavatele ravimiametile ja terviseametile õigus tutvuda järelevalve käigus ka väljastatud retseptidega. Riigi rahaliste vahendite eesmärgipärasema kasutuse eesmärgil defineeritakse ravimi jaemüügihind, millest lähtuvalt võtab ravimi eest tasumise kohustuse üle Eesti Haigekassa; kehtestatakse Eesti Haigekassa ravimite loetellu kantud ravimitele ühesugune kord piirhindade ja hinnakokkulepete rakendamiseks ning antakse sotsiaalministeeriumile võimalus algatada hinnakokkuleppe menetlust, et lüheneksid ravimite reaalse soodustuse jõustumise ajad. Seaduse § 2 punktid 1-4, 6, 7, 10, 15 ja 16 jõustuvad 2010. aasta 1. juulil. Seaduse vastu hääletas 1 Riigikogu liige, erapooletuks ei jäänud keegi.
Õiguskomisjoni ettepanekul lõpetati komisjoni enda algatatud liiklusseaduse ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (673 SE) teine lugemine. Seadusmuudatuste eesmärk on automaatse liiklusjärelevalve ja sellele järgneva kirjaliku hoiatamismenetluse ökonoomsuse, kiiruse ja usaldusväärsuse tõstmine. Eelnõu lihtsustab juriidilisele isikule ja asutustele trahviteate elektroonilise kättetoimetamise korda ja ühtlasi minimeerib trahviteate edastamisel vigade (vale adressaat vms) esinemise võimalust. Eelnõu suunati kolmandale lugemisele.
Põhiseaduskomisjoni ettepanekul katkestati komisjoni enda algatatud erakonnaseaduse muutmise seaduse eelnõu (516 SE) teine lugemine. Eelnõu eesmärk on tagada isikute kuulumine ainult ühte Eestis registreeritud erakonda ja võimaldada saada aktuaalset ülevaadet erakondade liikmete nimekirjadest. Eelnõu redaktsioonis nähakse ette erakonnas toimuvate mudatuste registreerimine kohtu registriosakonnas kord kvartalis. Juhul, kui erakonna liige on korraga enam kui ühe erakonna liikmete nimekirjas, arvestab kohtu registriosakond isiku sellesse erakonda, mille liikmeks astumise aeg on hilisem.
Põhiseaduskomisjoni ettepanekul lõpetati Eesti Keskerakonna fraktsiooni, Eesti Reformierakonna fraktsiooni, Erakond Eestimaa Roheliste fraktsiooni, Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni algatatud Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse täiendamise seaduse eelnõu (697 SE) esimene lugemine. Seadusmuudatustega lisanduvad regulatsioonid võimaldavad Riigikogul sekkuda Euroopa Liidu (EL) otsustusprotsessi juhul, kui parlamendi arvates on EL institutsioonid rikkunud subsidiaarsuse põhimõtet. Eelnõu kohaselt võetakse otsus põhjendatud arvamuse esitamiseks Euroopa Liidu seadusandliku akti eelnõu mittevastavuse kohta subsidiaarsuse põhimõttele vastu Riigikogu täiskogus. Sellekohase otsuse eelnõu esitab täiskogule EL asjade komisjon. Ka võib Riigikogu nõuda Vabariigi Valitsuselt, et see esitaks hagi Euroopa Liidu Kohtule juba vastu võetud Euroopa Liidu akti kohta juhul, kui selles on subsidiaarsuse põhimõtet rikutud. Sellekohase otsuse eelnõu esitab Riigikogu menetlusse kas alatine komisjon või fraktsioon. Lisaks on Riigikogul, tulenevalt nn sillaklauslist, õigus vaidlustada Euroopa Ülemkogu algatus, millega Euroopa Liidu Ülemkogu läheb teatud valdkondades ühehäälse otsustamise põhimõttelt üle kvalifitseeritud häälteenamuse põhimõttele. Eelnõu suunati teisele lugemisele.