ID-kaarti pole kuskil kasutada - Äripäev
ID-kaarti pole kuskil kasutada
ÄP 11. detsember 2001, 00:00
ID-kaart ehk isikutunnistus on 1. jaanuarist alates kohustuslik kõigile Eesti kodanikele ja siin vähemalt aasta aega viibivatele elamisloaga välismaalastele, seisab isikut tõendavate dokumentide seaduses.
Täna pole pass kellelegi kohustuslik, ükski küsitletud riigiametnik ei suutnud vastata, millise seaduse alusel saab dokumendita inimesi karistada. Ka isikut tõendavate dokumentide seaduses puudub säte, milline võiks olla karistus, kui inimene ei lähe kaasa näiteks kohustuslikuks kuulutatud ID-kaardi ideega.
Kodakondsus- ja migratsiooniamet reklaamib oma netileheküljel www.pass.ee, et isikutunnistus võimaldab isikut kindlaks teha visuaalselt (kaardile kantud isikukoodi ja foto järgi) ning elektrooniliselt. Lubatakse, et elektrooniliselt tuntakse inimene ära internetikeskkonnas ning tänu kaardile pääseb ligi erinevatele riigi või erafirmade andmebaasidele. Samas ei oska kodakondsus- ja migratsiooniamet ega siseministeerium tuua ühtegi näidet, kus ID-kaarti näiteks jaanuaris 2002 ikkagi kasutada.
Reklaamlauseks on muutunud väljend, et ID-kaardil on oluline funktsioon digitaalallkirja andmisel. Elektroonilise allkirja ehtsust peaks kontrollima AS Sertifitseerimiskeskus, kuid loetud päevad enne seaduse kehtima hakkamist pole siseministeeriumi ja keskuse vahel sõlmitud isegi lepingut, et just nemad hakkavad sertifitseerimisteenust osutama.
Senini puudub valitsuse määrus, milliste dokumentide esitamisel hakatakse inimestele ID-kaarte väljastama.
Riigilõivude seaduse järgi peavad aga kõik isikutunnistuse ja uue passi taotlejad maksma kummagi dokumendi eest 150 krooni riigilõivu. Kui samal ajal taotletakse mõlemat dokumenti, on riigilõivu suurus 250 krooni. Vanaduspensionärid, kuni 15aastased lapsed ja pagulased peavad passi eest tasuma 75 ning isikutunnistuse eest 25 krooni.
ID-kaardid valmistab Eesti riigile ?veitsi firma TRÜB AG, tegelikult küll Hansapanga peamaja keldriruumides paiknev nende tütarfirma TRÜB Baltic AS. Viie aasta jooksul makstakse ?veitslastele kokku ligi 331 miljonit krooni, selle aja jooksul peaks valmima 1,5 miljonit kaarti.
Riik on oma ID-kaartide valmistamise teenuse sisseostmisega toitnud pigem pankade rahakotti, sest sama liini peal hakatakse suure tõenäosusega valmistama ka pankadele kiibiga pangakaarte. Riigikassasse oleks võinud jääda ligi 100 miljonit, kui riik oleks ise liini ostnud ning kaardid valmistanud.
URL: http://www.aripaev.ee/uudised/2001/12/10/id-kaarti-pole-kuskil-kasutada