Sotsiaal-majanduslik areng maapiirkondades II (J�rg uurimusele Eesti maa�hiskond turu ja riigi vahel i)
K�sitlus h�lmas mitmeid erinevaid valdkondi. Andmed on enamasti esitatud valdkondade kaupa.
Valimi koostamiseks vajalike andmete saamiseks kasutati j�rgmiseid allikaid: Riigitelefon, �rikataloog, Infoatlas, maakondade taluliidud ja tootjate liidud.
Sooline jaotus. Kaks viiendikku k�sitletutest (40,8%) on naised ja kolm viiendikku (59,2%) mehed. Meeste suurem osakaal on tingitud sellest, et omavalitsust��tajatena, ettev�tjatena ja talunikena t��tab oluliselt rohkem mehi kui naisi. Kultuuri, - haridus- ja tervishoiut��tajate hulgas on olukord vastupidine - seal on naiste osakaal oluliselt suurem. Omavalitsust��tajate hulgas on 22,5% naisi ja 77,5% mehi, ettev�tjate hulgas on 8,6% naisi ja 91,4% mehi, talunike hulgas 21,0 % naisi ja 79,0% mehi, kultuuri-, haridus- ja meditsiinit��tajate hulgas on naisi 82,4% ja mehi 17,6%. Naiste- meeste jaotumine ekspertr�hmadesse on toodud joonisel 1.2. Joonisel on n�ha, et ligi kaks kolmandikku k�sitletud naistest t��tab kultuuri, tervishoiu v�i meditsiini alal. Meeste osas on jaotus ekspertr�hmade l�ikes �htlasem. Vanus. K�sitletute keskmine vanus on 45,1 aastat, sealhulgas naiste keskmine vanus 44,1 ja meeste keskmine vanus 45,6 aastat. Meeste-naiste jaotumine erinevatesse vanuser�hmadesse on toodud joonisel 1.3. Sealt n�htub, et meeste ja naiste suhteline osakaal on erinevate vanuser�hmade l�ikes k�llalt sarnane. Ankeedile vastanud 450-st inimesest on 445 rahvuselt eestlased, 2 venelased ja 3 muu rahvuse esindajad. Haridustase on k�sitletute hulgas k�llalt k�rge, see on meie poolt valitud sihtr�hma puhul ka loogiline. K�rgharidust omab 61%, �ldkeskharidust 13,1% k�sitletutest. Tehnikumi on l�petanud 19,1 %, kutsekeskkooli v�i kutsekooli 6,4% k�sitletutest. 0,4% inimestest on j�tnud sellele k�simusele vastamata. Meeste-naiste jaotumine erinevate haridustasemete l�ikes on toodud joonisel 1.4. Jooniselt n�htub, et kaks kolmandikku (64,9%) meestest ja �le poole naistest (55,7%) on k�rgharidusega. Perekonnaseis. Neli viiendikku (79,8%) vastanutest on abielus ja �ks k�mnendik (9,4%) vabaabielus, lahutatuid ja leski on 7,1% ja vallalisi 3,7 %. Meeste-naiste jaotumine erinevatesse perekonnaseisu t��pidesse on toodud joonisel 1.5. Nagu jooniselt n�ha, on k�sitletud mehed rohkem traditsioonilises abielus - 83,1% naiste 65,6% vastu. Vabaabielus naisi on rohkem - 13% meeste 8% vastu.. Lahutatute ja leskede osas on naistel tugev �lekaal, k�sitletud naistest on - 16,9 % lahutatuid ja leski, meestest vaid 4,1 % . See n�itab kahe tendentsi olemasolu. Esiteks, naistel on pere k�rvalt oluliselt raskem karj��ri teha kui meestel. Ja teiseks, naised, kes on kas lahutatud v�i lesed, on lihtsalt sunnitud rohkem t��tama, sest nad on pere ainsad toitjad. Perekonna koosseis ja suurus. Perekonna keskmine suurus on 3,6 liiget. Naistel on pere keskmine suurus 3,5 ja meestel 3,7. Meeste- naiste perede suurused on toodud joonisel 1.6. Jooniselt n�htub, et k�sitletud meeste- naiste perede suurused on k�llalt sarnased. Kolmandik peredest on neljaliikmelised, ligi viiendik on viieliikmelised. Kahe- ja kolmeliikmelisi perekondi on samuti ligi viiendik. Kuue ja enamaliikmeline on pea iga kahek�mnes. �ksik on pea iga k�mnes naine ja kahek�mnes mees. Lapsi on �he pere kohta keskmiselt 1,8. Sealhulgas: 0,2 eelkooliealist last, 0,8 7-17a. last, 0,4 t�isealist last, kes �pib ja 0,4 t�isealist last, kes t��tab.
Ekspertk�sitlus viidi l�bi 1999. a. novembris posti teel. K�sitluseks kasutasime ankeeti, mis sisaldas 274 k�simust. K�sitluses osales 450 inimest 198 vallast. Valim koosnes neljast ekspertr�hmast: 1. omavalitsuste t��tajad 2. haridus,- kultuuri- ja meditsiinit��tajad 3. ettev�tjad 4. talunikud Ekspertide valikul kasutati ekspertr�hma l�ikes juhuvalikut. Valimi koostamisel pidasime silmas, et sinna satuksid inimesed, kes on maapiirkondade probleemidega kursis. Valimi koostamiseks vajalike andmete saamiseks kasutati j�rgmiseid allikaid: Riigitelefon, �rikataloog, Infoatlas, maakondade taluliidud ja tootjate liidud. K�sitlus h�lmas mitmeid erinevaid valdkondi. Andmed on enamasti esitatud valdkondade kaupa.
99020221
Sissejuhatus L�hiandmed k�sitletute kohta K�sitletute elulaad ja v��rtushoiakud	2.1 V�imed ja nende kasutamine	2.2 Stabiilsus ja muutused	2.3 Elur��m ja v�simus	2.4 Vastutustunne	2.5 Rikkuse ja v�imu trepid	2.6 T��alane edukus	2.7 Ootused sissetulekute kohta ja reaalsed sissetulekud	2.8 Rahulolu eluga. Lapsed	2.9 Tervis	3. Regionaalareng	3.1 Oluliste eluvaldkondade toetamine riigieelarve kaudu	3.2 Hinnangud poliitika ja reformide edukusele Eesti Vabariigis	3.3 Maaelu ja maamajanduse riiklik toetamine	3.4 Inimeste elukoha ja selle �mbruse olukord ja perspektiivid	3.5 Ettev�tluse arengu eeldused ja v�imalused. Investeerimise tulusus	3.6 Sisemigratsioon. Inimeste maapiirkonnast lahkumist p�hjustavad tegurid	4. Haridus ja koolitus	4.1 Hinnang maapiirkondade hariduse kvaliteedile	4.2 Tasuta v�i tasuline haridus?	4.3 Millist haridus soovitakse oma lastele	4.4 Koolituse ja n�uande vajadus	5. P�llumajandus	5.1 P�llumajandustootmise j�tkamiseks vajalik palga- ja hinnatase 5.2 P�llumajandusliku tootmise perspektiivid 6. Euroopa Liiduga seotud k�simused	6.1 Kuidas m�jutaks Euroopa Liiduga liitumine erinevaid maaelu valdkondi?	6.2 Kust saadakse infot ja millised on hoiakud Euroopa Liidu suhes?