Keeristorm? Tornaado? Tromb? Vesipüks? (13.08.2010 22:10)
Autor: ilm.ee/Jüri Kamenik
Väike keeristorm 14.8.09
Foto: Marko Plovits
Mida mõista keeristormi all? Kas tegemist on rangelt võttes ühtse nähtusega või on siiski reaalselt olemas ka keeristormide (või keeristuulte) liigid?
Üks juunikuus huvilise poolt esitatud küsimus ja Jüri Kameniku poolt antud vastus rubriigist "Küsi Jürilt" on seoses olnute ja tulevate tormidega taas päevakorda tõusnud:
huviline, 25.06.2010 11:14
Kuidas teada, et Eestisse tuleb tornaado??? Et ma ehitasin juba punkri valmis aga nüüd tahaks tornaadot.
Jüri K., 26.06.2010 01:10
Paraku kindlalt ei saagi. Tornaadod on seotud äikesepilvedega ja need omakorda suure atmosfääri labiilsusega. Kui tulemas on (tugev) äike, siis on võimalus, et tekib ka tornaado, kuid selle täpne prognoosimine oleks isegi väga hea prognoosisüsteemi, vaatlejate, jälgimisaparatuuri jmt toel võimalik vaid umbes pool tundi enne keerise ilmumist.
Eestis aga ei saa sedagi ette öelda. On olemas ka trombirikkam piirkond, mida nimetatakse analoogselt USAs olevaga trombide alleeks. See algab Lätis ja haarab enda alla Võru-Põlva maakonna ja ulatub üle Tartumaa kuni Mustveeni. Eestis on trombe aastas keskmiselt 1-2, kuid mõnel aastal ka märksa rohkem, näiteks ainuüksi 1998. a. juunis ja juulis oli neid 24, mis on rekordiline.
Konvektiivse ilma prognoosi leiab siit: http://ilm.pri.ee/Cape-Li.php ja siit (Estofex). Viimasel saidil on tavaliselt vähemalt pool päeva ette hoiatatud, kui on tulemas konvektiivselt aktiivne ilm, sealhulgas mainitakse ära tornaadode tekkevõimaluse piirkonnad, on ette tulnud, et näiteks Baltikum või isegi Eesti on seal eraldi ära mainitud!
Olen lahanud ka nn keeristormiprobleemi, mis seisneb järgmises.
Mida mõista keeristormi ja tema sugulaste all? Kas tegemist on rangelt võttes ühtse nähtusega või on siiski reaalselt olemas ka keeristormide (või keeristuulte?) liigid?
Üks samuti ilmastikku kaua uurinud kaaslane põhjendas oma keeristuulte ühtsusteooriat sellega, et tegemist on nähtustega, millel on üks ja sama füüsikaline tagapõhi: temp. kontrastid (ja muud tegurid) põhjustavad keeristuuli. Samuti kaitses ta ettepanekut, et kõiki vesipüksi, trombe jne tuleb tähistada ühtse mõistega (tornaado või tromb) ja kõik muud sõnad unustada.
Tegelikult tundub, et tegemist on siiski kompleksse nähtusega ja tekkepõhjused võivad varieeruda, kusjuures kõikide keeristuulte täpseid tekkepõhjusi pole siiski teada ja hetkel on olemas lihtsalt veenvad teooriad, aga on samuri fakte või seaduspärasusi. Selle kasuks (õigustus klassifitseerimisele) on mitmesuguseid tõendeid.
Võrdleme näiteks tornaadot ja tavalist väikest tuulekeerist. Tornaado on seotud äikesepilvega, ta kasvab tingimata ülalt alla ja liigub juhtvoolu suunas (iseasi, et alumine osa võib-olla väga liikuv), samuti on tornaado enamasti üsna võimas nähtus ja minutiteni ulatuva või pikema elueaga.
Tolmukeeris tekib rahuliku vaikse, sageli päikeselise ja sooja ilmaga, liigub iseseisvalt, kasvab alati alt üles ning vähemtähtsad on tõsiasjad, et ta eluiga on tavaliselt lühike ja energia väike (on erandeid, kui tolmukeeris on kilomeetri kõrguseni kasvanud, tekitanud kahju jne).
Tuulekeerise tekkepõhjustest võib nimetada järgmisi asjaolusid: tulekahju, muutlik või tuulenihkeline õhuvool, st kohtuvad erisuunalised õhuvoolud, aluspinna tugev soojenemine, takistused õhuvooludel (sageli mõnes nurgataguses majade vahel on keeriseid). Muide, USAs on tekkinud teooria, mis seisneb järgmises: kiirteedel keskel on sageli haljasala, kus kohtuvad sõidukite tekitatud erisuunalised õhuvoolud, mis võib tuulekeeriseid tekitada või nende teket vähemalt soodustada.
Tornaado tekkepõhjused on ilmselt mastaapsemad, olles seotud kõigepealt kontrastsete õhumasside kokkupuutealaga, turbulentsi ning tugevate laskuvate ja tõusvate õhuvoolude süsteemiga. Oluline on, et esineks tsentraalne õhukeeris, täpsemalt mesotsüklon. See kujutab endast mõnekilomeetrise läbimõõduga tõusva ja keerleva õhu sammast pilvedes, millega on tornaado teke seotud.
Samuti võib videosid analüüsides märgata, et vesipükse ja tornaadosid põhjustavad pilved ei sarnane omavahel kuigi palju. Sageli on vesipüksi põhjustav pilv tasase alusega ning mõnikord puuduvad sademed ja äike üldse, kuid tornaado puhul on pilv kobrutav, madala servaga, on palju äikest jne. Oluline on veel see, et vesipüks tekib vee, tornaado aga võib tekkida nii vee kui maismaa kohal. Märgata võib sageli sedagi, et kui vesipüks jõuab maismaale, laguneb ta kohe:
Arvatavasti on lagunemise peamiseks põhjuseks see, et energiat ei tule enam soojast veest juurde. Siiski on teada juhtumeid, kui arvatav vesipüks hoopiski tugevneb või vähemalt säilitab oma tugevuse, kui ta maabub. Kas see tähendab, et mõned vesipüksid on tegelikult tornaadod!?
Vähemalt USAs tehakse vahet nn hea ilma ja halva ilma vesipüksidel. Hea ilma vesipüks laguneb maabumisel ja on väheohtlik, kuid halva ilma (inglise keeles ka tornadic waterspout või tornado over water) oma mitte. Samuti võib vahel kirjanduses kohata sellist kirjeldust, et tornaado ületas jõe või järve vesipüksina, kuid kui me lähtume ikkagi tekketingimustest, kuidas saab siis ühel hetkel rääkida järsku tornaado asemel vesipüksist?
Seega tõendid näitavad, et keeristuuled ei ole ühtne nähtus, vaid on erinevad liigid (vesi-ja maapüks, tornaado) ja pelgalt visuaalsest vaatepildist lähtuvast jaotamisest vastavalt sellele, kas keeris asub vee või maismaa kohal (vesipüks, tornaado ehk tromb), jääb ilmselt väheks.
Ka nn maapüksi mõiste võib osutuda lähemal uurimisel kahtlaseks või segadusttekitavaks. Maapüks on põhimõtteliselt vesipüksi maismaaline analoog, mille puhul pilvedes ei ole mesotsüklonit ehk spiraalset tõusva õhu sammast, mis on olemas nii tõelistel tornaadodel kui halva ilma vesipüksidel ehk siis tornaadodel vee kohal.
Lehterpilv 6. juulil Tallinnast kagus.
Oluline on teada, et enne vesipüksi, maapüksi või tornaado ehk trombi teket on pilve all näha tavaliselt lehterpilve (inglise k funnel cloud). See võib-olla õige kitsas, kuid võib olla ka lai keerlev vallitaoline moodustis. Niikaua, kui see pole ulatunud aluspinnani, on see lehterpilv. Kui aga jõuab aluspinnani, siis sellest annab tunnistust veepritsmete pilv vesipüksi ja tolmu jmt prahi pilv maapüksi või tornaado puhul. Ka selle jutu alguses esitatud fotol võib-olla tegu ainult lehterpilvega, mitte aga tornaado või maapüksiga. Keerise tugevnedes langeb seal õhurõhk nii palju (kuni 100 hPa ümber), et veeaur kondenseerub keerise välimise serva lähedal pilvedeks ja näemegi siis vesipüksi- või tornaadosammast. On olemas ka sellised vesipükse ja tornaadosid, mille puhul ei ole kondenseerumissammast näha, vaid sel puhul on korraga näha pilve aluse juures lehterpilve ja aluspinna lähedal pritsmete- või tolmu-ja pahipilve.
Seoses käesoleval suvel olnud äikesetormidega on räägitud palju tormikahjudest. Kuidas vahet teha, kas üle on käinud tromb või pagi? Pagi (õigem oleks öelda straight-line winds) puhul on puud murdunud ühes suunas, trombi puhul risti-rästi segamini, võib näha sõlme keeratud ja väändunud puid jm objekte. Loe ka Ain Kallise kokkuvõtet maalehe-veebist ja 13. augusti Linnalehest!
Kas 14. ja 15. augustil on sarnaselt 8. augustiga oodata tugevat äikesetormi? Sünoptilist olukorda ja õhumassi arvestades on see võimalik, kuid tõepoolest on võimatu öelda, kus ja millal täpselt see pilv tekib. Ka võib piirduda kogu äike võrdlemisi lokaalsete puhangute ja paduvihmadega, nagu juhtus näiteks 6. juulil. Seetõttu tuleb jälgida jooksvaid prognoose ja hetke olukorda:
prognoos olulistest ilmanähtustest http://www.emhi.ee/?ide=33
EMHI radar http://www.emhi.ee/index.php?ide=21,1167;
http://212.70.174.195/OPSIS/radar/RIX/RIX_250.sri/RIX_250.sri.png;
Satelliidipildi animatsioon:
http://www.sat24.com/homepage.aspx?html=zoom&xas=434&yas=67;
Välgudetektorid: http://ilm.pri.ee/aike.php;
Konvektiivse ilma prognoos: http://ilm.pri.ee/Cape-Li.php
ja http://www.estofex.org/cgi-bin/polygon/showforecast.cgi?listvalid=yes;
Mitmekesist ja head ilmainfot Skandinaavia kui Euroopa kohta: http://scandinavia.meteox.com/Homepage.aspx?c=en;
Kohalike tunnuste seos tulevase ilmaga: https://ilm.ee/?46031