Vaid surnuaid ja hooldekodu
Vaid surnuaid ja hooldekodu (21)
– 12/02/2016Rubriik: Arvamus
“Meil on vaid surnuaid ja hooldekodu!” Niimoodi lauldakse Kihelkonnal, muidugi mitte üpris uues rahvamajas, mis annab silmad ette mõnegi suurema aleviku suguvennale. Olen selles vallas suvitanud ligi pool sajandit ning näinud ja läbi elanud seetõttu erinevaid aegu.
Irvhammastel oli varem põhjust lustida – Kihelkonnal asus sealse kolhoosi kontor, majand ise kandis Kommunismi nime.
Kommunism Lääne-Saaremaal
See oli (minu teada) suures liidus ainuke sellise nimega kolhoos ja Eesti üks viletsamal järjel olevaid ühismajandeid. Kõige läänepoolsem, kõige ligem lääne kapitalismile, millest rääkidagi ei tohtinud. Ei tulnud läbi aastate läänelikkust, kuni uus Eesti jõudis ka sellesse Lääne-Saaremaa kanti. Kolhoos ise edenes nippi-nappi paremale järjele, nagu paljud ühismajandid Eestis.
Mäletan neid aegu ligi pool sajandit tagasi, mil abiellumine saarlannaga tõi mind Pajumõisa. Kui erastamine jõudis kolhoosivarani, siis pakuti mu naisele ema aastakümneid rabatud töö eest näpuotsaga asendusainet. Küll mitte hobust ega lehma või lambaid, nende asemel lubati armulikult ämber hakkliha (kas tollest saamata hobusest?).
Mäletan, krooni tuleku ajal oli Kihelkonnal postkontor, vahetati valuutat rubladeks, millest omakorda tehti kroone. Andsin naabrivanale rublasid juurde, et tuleks just 150 täis (nii palju vahetati). Mina tegin niimoodi “teenust” naabrimees Arnole, saades ka ise kroone juurde. Pärast krooni töötas kauplusega ühes majas söökla (nagu kolhoosi ajalgi). Seal oli alati sööjaid ja õllejoojaid (õlu oli noil aegadel poes suur defitsiit). Toit oli väga maitsev ja odav. Eriti ahvatlevad olid kohapeal küpsetatud saiakesed.
Praegu on Kihelkonnal ainult napi valikuga pisike kohvik, kus saab hädapäraselt süüa-juua, kuigi pakutakse ka kohapeal küpsetatud leiba. Alevikus oli veel oli mõned aastad tagasi uute majade juures kauplus ja baar, mille tippküpsetiseks oli Armastuse kook. Viinapoodi – oli selline müügikoht alevikust veidi väljas – toodi kord nädalas õlut, veini ja muud kangemat kraami. Poeesine oli avaliku arvamuse avaldamise plats. Rahvast sinna jagus.
Kihelkonna oli naabervallast suurem
Kihelkonna o l i aastaid naabervallast Lümandast elanike arvult suurem. Praegu on asjaolud vastupidised. Kahjuks on Kihelkonna vääramatult hääbumas. Vallas sünnib kaks-kolm-neli last aastas, surijaid on kümnest 21-ni. Iive enam negatiivsem ei saa olla!
Üllataval kombel on sisserändajaid rohkem kui väljarändajaid, mõlemaid 20-st 35-ni. Ülalpeetavate määr – mittetööealiste (0–14-aastased ja üle 65-aastased) elanike arv 100 tööealise (15–64-aastased) elaniku kohta oli vallas mullu 54,3. See on viimase 17 aasta madalaim näitaja ehk siis valla rahvastik vananeb, mida oli arvatagi. Suurim oli see arv 2002. aastal – 64,7.
Kui 2000. aastal oli vallas ligi tuhat elanikku, siis järgmised aastad tõid pideva vähenemise. Ainult 2008. aasta alguseks uuenes elanikkond kümne võrra. Viimased viis aastat on elanike arv järjepanu vähenenud, jõudes 600 ligi. Selline on ühe valla tegelikkus, kuid see on iseloomulik kogu Eesti maaelule. Eesti tegelikkus peegeldub kui meri veepiisas.
Koolis käib praegu I klassis vaid kolm, teises neli ja ka lõpuklassis neli last. Koolimajas on ka lasteaed, sest elu sunnib kokku (ühte majja!) hoidma.
Kogu Saaremaa elanikkond väheneb. Saare maakonnas sündis 2014. aastal 255 last, poolsada vähem kui aasta varem. Mullu oli miinust 152. Kunagi ennustas Kalev Katus, et senise ehk samalaadse tempo juures kahaneb eestlaste arv aastaks 2020 kriitilise 600 000 peale, mis seab tõsisesse ohtu Eesti rahvusriigi toimimise. Praegu on meid kaks korda rohkem, kuid kui kauaks, kui asjade selline seis jätkub?
Perearstidega on saarel suur jama. Mullu septembris luhtus perearstikonkurss Kuressaare nimistule, mille suurus oli 1639 inimest. Nimistule oli kinnitatud ajutine asendaja Ruth Tänav ja nii on see ka alanud aastal. Maakonna suurim nimistu, 3070 inimest, on Kaalep Koppelil, kes on ka asendusarst Kihelkonna ja Lääne-Saare valla inimestele, sellesse nimistusse kuulub 721 inimest.
Kihelkonna tõbised peavad nüüd sõitma kas Kärlale (paarkümmend kilomeetrit) või siis Saaremaa pealinna, kuhu alevikust on 32 kilomeetrit. Apteeki ei ole Kihelkonnal juba vist aastakümneid.
Haldusreformarid tuleb kohtusse vedada
Seda lugu kirjutama hakates küsitlesin paljusid kohalikke. Üks noorem mees ütles meelepahaga otse välja, et need kõik haldusreformarid tuleks kohtu alla anda, kuna nad meelitavad inimesi maalt lahkuma, lubades pudrumägesid ja piimaojasid mujal (meie külas pole enam ühtegi lehmapidajat, kellelt piima osta).
Haldusreformist sonitakse juba kümmekond aastat. Veebruaris peaks valitsuse istungile esitatama haldusreformi seaduse eelnõu ja kuu lõpuks peaks eelnõu leidma heakskiitmist.
Saaremaa jaoks on haldusreform juba alanud – 1. veebruarist tõsteti praamipiletite hinda seitsmendiku võrra. Valitsus lihtsalt teeb kõik, et raha ja rahakotid turistide taskus Saaremaale ei tuleks.
Tõnu Vare, suvesaarlane Pajumõisast
Autor on Eestimaa lähiajaloos maal toimunud elukorralduslikke protsesse kirjeldanud, paljuski aluseks võttes Kihelkonna mail läbielatut ja toimunut. Kolhoosi-, krooni-, viinapoeaeg on ümber saanud. Kahju, et loos ei ole ainsatki märki positiivsest lähenemisest, kuigi kohapeal on ka teisi arusaamu, näiteks noorte perede siia elama asumine, laste arvu suurenemine lasteaias, ehitustegevus.
Hoiame väga oma kooli ja lasteaeda – ikka selleks, et meile tahetaks tulla ja siin oma elujärg sisse seada. Olime 2015. aastal maakonnas vald, kus rahvaarv suurenes kõige rohkem – 17 inimese võrra.
Tänavu 1. jaanuari seisuga oli vallas 773 elanikku. Me ei ole kuulnud laulu surnuaiast ja hooldekodust, kuid kanname hoolt, et needki paigad oleksid korras.
(Vaadatud 1 325 korda, sh täna 1)
Lisatud: 12.02.2016 / 00:20
Ehe näide sellest, et vallavalitsuse olemasolu Kihelkonnal pole valda aidanud. Äkki peaks kihelkonna rahvas koos vallavalitsusega peeglisse vaatama, sest Lümanda kandis on lood samal ajal paremaks läinud.
Lisatud: 12.02.2016 / 07:12
Kommunismist – vanasti käis kõlakas, et Saare Kalur pani kommunismi nahka, seepärast see riik kokku kukkuski!
Lümanda on jah tõusuteel, suurvalla osavald!
Oleks jah Kihelkonna see süvasadama eest rohkem seisnud oleksid ehk ka perspektiiv roosilisem aga ega seegi aita enne püsiühenduse loomist mandriga.
Kui ka me suvitajast asjamehed me arengu eest rohkem seisaksid näeksime me ehk ka see ääreala tulevikku aga momendil seisavad nad rohkem selle eest, et siin oleks rahulikum puhata! Seega toetavad – taandarengut!
Totu kuu teiselt küljelt
Lisatud: 12.02.2016 / 07:15
Lääne-saare on kategooriliselt osavaldade vastu, mis suurvalla osavald see Lümanda olla saab?
Hea on süüdistada, aga mis see vaene vallavanem teha saab, kui noored lahkuvad, kuna tööd ei ole ja lootust ei ole, et seda tööd ka kusagilt tuleks. Kõik targad soovitavad teha oma firma, aga millega sa seda teed, kui raha napib ja haridust ka ei ole. Kurb on see, et need ääremaad hääbuvad väga kiiresti ja sinna ei aita isegi vist vanajumala abi.
Lisatud: 12.02.2016 / 08:04
Vaene vallavanem saab palju teha. Kõigepealt tuleb ära jätta just selline mugav soigumine. Teiseks, kui olete ise väike, siis olge koostöötades suuremad.Kolmandaks võiks lõpuks rääkimise lõpetada ja tegutsema hakata.
Lisatud: 12.02.2016 / 07:45
Kogu Saaremaa elanikkond väheneb. Saare maakonnas sündis 2014. aastal 255 last, poolsada vähem kui aasta varem. Mullu oli miinust 152. Kunagi ennustas Kal…
Ega see jutt vale pole aga samas ei kajasta see ka tegelikku olukorda, sest puudu on taustsüsteem. Hetkel Saaremaa elanikkond kahaneb – 2016 aasta pealkirjade näited mõlematest Saaremaa ajalehtedest “Saareelanike arv kahaneb jätkuvalt”, “Maakonna elanike arv jätkuvalt kahanev”, “Esimese kuuga 25 elanikku vähem”, “Tallinn sai Kuressaarest 78 uut elanikku”. Faktid kajastustes on õiged aga ei loo asjast suuremat pilti. Kasvavad ainult Harjumaa tänu Tallinnale ja Tartumaa tänu Tartule. Kõigi ülejäänud maakondade elanikkond väheneb.
Ühesiki kirjutises pole aga kajastatud seda trendi, mis on nende numbrite taga ning see kirjutis ei erine teistest – Kõige vähem väheneb Saare Maakonna elanike arv!!!
Tallinna kasv on hoogustunud, Tartumaa elanike kasv on stabiliseerunud, kõigi teiste mandri maakondade elanikkonna vähenemise kasv on hoogustunud ja Hiiumaa ning Saaremaa elanikkonna vähenemine on pidurdunud = hetkel asi juba stabiliseerub! Siseriiklik väljaränne maakonnast iseenesest ei ole probleem, kui ta oleks tasakaalus sisserändega. Saare- ja Hiiumaa olukord on aga hetkel kõige lootustandvam, võrreldes teiste mittettallinntaru maakondadega – elanikkonna vähenemine pidurdub, mitte ei progresseeru, nagu paari aasta eest prognoositi.
Probleem on just selles, et sisseränne ei kasva ja põhjus on sellele väga lihtne — mida siisn Saaremaal teha on, kui siin on vaid surnuaid ja hooldekodu ning suvesaarlased?! “Tõmbekeskustesse” migreerumisel võib kaks kätt püksitaskus olla — seetõttu tõmbekeskused ongi tõmbekeskused, Saaremaale ümberasumisel peab puudane rahakott kaasas olema, et enda perele kodu ja samuti edasi elamiseks töökoht luua.
Meil käivad mingid “ühinemisläbirääkimised”, kus eesmärk ja vahend on vahetuses algusest peale. Et midagi on väga valesti, saadi tegelikult aru juba päris ühinemisläbirääkimiste alguses — saadi aru, et maakonna arenguplaanid tuleb niikuinii paika panna aga ikka jäädi kogu seda värki arutama eesmärgiga likvideerida omavalitsused Saare Maakonnas.
Samal ajal meie põhjanaabrid plaanivad esmalt, mida tuleks teha ja alles siis kuidas. Näiteks http://hiiu.maavalitsus.ee/documents/180835/9524937/08.04.2015+Ettekanne+-+Teenuskeskuste+uuring+-+Veiko+Sepp.pdf mida arutatakse maakonnaplaneeringu koostamise juures.
Lisatud: 12.02.2016 / 08:05
…on muutuste tuules ja nii läbi sajandite. Mäletan ka seda aega kus Kihelkonnal olid parimad saiad, väga hea söökla ja rahvast oli ka.Mereäärde ei saanud, sest sõdurpoisid keelasid ja pass pidi taskus olema, aga see oli selline aeg ja minu noorus.Nüüd mõned korrad aastas Kihelkonnale sattudes näen ilusasti korrastatud kalmistut ja vähe rahvast.Keda süüdistada? Aga need kes elavad seal, on tõeline maa sool ja edu neile,nagu laulus: kuni veel küla elab…..
Kihelkonna sõber
Lisatud: 12.02.2016 / 10:14
Kihelkonna hääbumine on tegelikult mudel kogu Saaremaa jaoks. Kunagine, küll totra nimega, Kommunismi kolhoos ei olnud sugugi vilets majand. Oma legendaarse esimehe Vaheri vedamisel elu arenes, kuigi sovetlikes tingimustes, päris jõudsalt. Pool kolhoosist oli põllumajandus ja pool kalandus. Aga see tugevam pool – kalandus omamoodi saatuslikuks saigi. Kolhoos liideti Saare Kaluriga, juhtimine viidi üle Kuressaarde (tolleaegse nimega Kingisseppa). Enam ei tulnud Kihelkonnale juurde haritud spetsialiste ja muid noori inimesi, et sinna oma kodu rajada. Kui võrdleme seda muude tänase Saaremaa vallakeskustega, mis enamasti olid kunagi kolhoosi- ja sovhoosikeskused, siis seal algasid samad protsessid kümmekond aastat hiljem. Seega on Kihelkonna omamoodi teenäitaja, mis saab Saaremaa tänastest vallakeskustest kümnekonna aasta pärast. Pisut Paralleele ja võrdlusi veel. Saare maakonna valdadest Ruhnu on erandlik nähtus, kõik muud vallad peale Torgu on aga endised majandikeskused. Aga kuidas on lood Torgu valla haldus- ja jätkusuutlikkusega, ei vaja vist pikemat kommentaari. Ja see ei ole etteheide Torgule, ka mitte Kihelkonnale. Kui palju on täna Saaremaal valdasid, kes leiavad juhid ja spetsialistid oma valla elanike hulgast? Järjest suurem osa neist käib tööl kuskilt kaugemalt. Ja see protsess süveneb. Kas ääremaastumist ja urbaniseerumist õnnestub pidurdada? Kahtlane. Ja eeskätt riigi regionaalpoliitiliste meetmetega. Neid on praeguse Eesti vabariigi ajal olnud kaks: katsetati regionaalministriga ja oli ettevõtete tulumaksu erisus, mis ammuilma lõpetati. Ehk oleks tänase reformimise tuhinas vaja tõsiselt tegeleda regionaalpoliitikaga, mis elavdaks majandust ääremaadel. Majandus, töökohad ja inimeste sissetulekud, mis elu tegelikult käima panevad. Aga lõpetuseks taas Kihelkonna juurde. Keskajal oli Kihelkonna oma sadama ja olulise halduskeskusena toimimise tõttu Kuressaare järel teine oluline keskus Saaremaal. Veel kahe maailmasõja vahel oli Kihelkonna alevik elanike arvult maakonna suurim – eespool Leisist ja Orissaarest. Aga nendeski toimunud muutustes on taas vihje regionaalpoliitikale. Lõpetuseks tahan öelda, et Saaremaa pisivallad, eeskätt nende elanikud, ei peaks omavahel anonüümsetes kommentaariumides ja sotsiaalmeedias kaklema ja süüdlasi otsima, vaid otsima midagi muud – ühisosa ja võimalusi midagi muuta.
Kihelkonna sõber uuesti
Lisatud: 12.02.2016 / 11:21
Kiiruga kirjutatud kommentaar, mõni sõna puudu või ülearu ja kohe läheb mõte segaseks. Seepärast postitan uuesti, pisut parandatud kujul.
Kihelkonna hääbumine on tegelikult mudel kogu Saaremaa jaoks. Kunagine, küll totra nimega, Kommunismi kolhoos ei olnud sugugi vilets majand. Oma legendaarse esimehe Vaheri vedamisel elu arenes, kuigi sovetlikes tingimustes, päris jõudsalt. Pool kolhoosist oli põllumajandus ja pool kalandus. Aga see tugevam pool – kalandus omamoodi saatuslikuks saigi. Kolhoos liideti Saare Kaluriga, juhtimine viidi üle Kuressaarde (tolleaegse nimega Kingisseppa). Enam ei tulnud Kihelkonnale juurde haritud spetsialiste ja muid noori inimesi, et sinna oma kodu rajada. Kui võrdleme seda muude tänase Saaremaa vallakeskustega, mis enamasti olid kunagi kolhoosi- ja sovhoosikeskused, siis seal algasid samad protsessid kümmekond aastat hiljem. Seega on Kihelkonna omamoodi teenäitaja, mis saab Saaremaa tänastest vallakeskustest kümnekonna aasta pärast. Pisut Paralleele ja võrdlusi veel. Saare maakonna valdadest Ruhnu on erandlik nähtus, kõik muud vallad peale Torgu on aga endised majandikeskused. Aga kuidas on lood Torgu valla haldus- ja jätkusuutlikkusega, ei vaja vist pikemat kommentaari. Ja see ei ole etteheide Torgule, ka mitte Kihelkonnale. Kui palju on täna Saaremaal valdasid, kes leiavad juhid ja spetsialistid oma valla elanike hulgast? Järjest suurem osa neist käib tööl kuskilt kaugemalt. Ja see protsess süveneb. Kas ääremaastumist ja urbaniseerumist õnnestub pidurdada? Kahtlane. Millega aidata? Eeskätt riigi regionaalpoliitiliste meetmetega. Neid on praeguse Eesti vabariigi ajal olnud kaks: katsetati regionaalministriga ja oli ettevõtete tulumaksu erisus, mis ammuilma lõpetati. Ehk oleks tänase reformimise tuhinas vaja tõsiselt tegeleda regionaalpoliitikaga, mis elavdaks majandust ääremaadel. Majandus, töökohad ja inimeste sissetulekud on need tegurid, mis elu tegelikult käima panevad. Aga lõpetuseks taas Kihelkonna juurde. Keskajal oli Kihelkonna oma sadama ja olulise halduskeskusena toimimise tõttu Kuressaare järel teine oluline keskus Saaremaal. Veel kahe maailmasõja vahel oli Kihelkonna alevik elanike arvult maakonna suurim – eespool Leisist ja Orissaarest. Aga nendeski toimunud muutustes on taas vihje regionaalpoliitikale. Lõpetuseks: Saaremaa pisivallad, eeskätt nende elanikud, ei peaks omavahel anonüümsetes kommentaariumides ja sotsiaalmeedias kaklema ja süüdlasi otsima, vaid otsima midagi muud – ühisosa ja võimalusi midagi muuta.
Lisatud: 12.02.2016 / 12:01
Nii naljakas on lugeda seda vallavanema valulikku ja nagu solvunud reaktsiooni artiklile. Ja taas juba väga tuttavaks saanud lugulaul – mis te räägite siin valejuttu meie kohta, meil on kõik väga hästi, meil on kool ja lasteaed, väärtustame oma inimesi… Bla-bla-blaa…
kehvad lood
Lisatud: 12.02.2016 / 12:28
Jah Kihelkonnal on hooldekodu, aga peale eelmise juhataja lahkumist on seal kord käest äta. Vallavanem võiks oma alluva hooldekodu juhataja tööl veidi silma peal hoida. Majas kord käest ära, alevis avalik saladus, et inimene lehvib päevad läbi ei tea kus ringi, majas oma töökohal ei püsi, käib töö ajast Mustjalas võimlemisringi juhendamas, samuti teeb töö ajal hooldekodus oma kabinetis oma klientidele massaaži. Kas selline töö ajast oma eraäri ajamine on vallavanema poolt lubatud.
90ndal sündinud
Lisatud: 12.02.2016 / 15:31
Olen 90ndate alguses sündinud ja näen, et numbrid Statistikaameti kodulehel ei saa paika pidada. Tegelik Saare maakonna elanike arv on väiksem, kuid keegi ei tea, kui palju väiksem. 2/3 minu 88-93 aastatel sündinud tutvusringkonnast on saarelt lahkunud. Rahva arvu sissekirjutuse alusel, mida Statistikaamet kajastab, seda adekvaatselt ei näita. Adekvaatne pilt tekib alles siis, kui nendele 23-28 aastastele hakkavad lapsed sündima ning vaja sealsesse kov-i lasteaeda panna. Siis tehakse ümberkirjutus.
Lahendust ei paista ning saar hääbub.
Lisatud: 12.02.2016 / 18:33
Statistikaameti elanike arvu numbrite aluseks ei ole ainult sissekirjutus.
Lisatud: 13.02.2016 / 00:39
Ehk valgustad, mis on lisaks sissekirjutusele aluseks?
Lisatud: 12.02.2016 / 16:06
Kahjuks ei saa Ave aru et hooldekodu juhib Esta.
Lisatud: 12.02.2016 / 16:18
90ndal sündinule
Hääbumise jutt pole vale. Aga mis lahendusi on pakkuda? Poliitikute poolt pakutavatega on sageli nagu on (a la hiljuti maakonda külastanud Sven Sesteri tühijutt). Kas on rohujuure tasandil ideid, mida teha? Ei saa olla nii, et ootame linnupojukese kombel suu lahti, et midagi noka vahele pistetakse. Või kirume. Otsime süüdlasi, kirume, ajame vihaseks teisi ja iseennast.
Lisatud: 12.02.2016 / 21:20
Ehk on liiga palju “PEAB” ja “EI TOHI” ettekirjutusi ning väheoluline pole ka maksupoliitika.
Lisatud: 12.02.2016 / 18:57
… pärast küsin, et millal see kalakasvatus seal Veerel viimati töötas ja miks see põhja lasti? (Saare Kalur jälle mängus või?)Ideaalsemat kohta kalapüügiks, kalatööstuse ehitamiseks ja kasvatamiseks annab otsida. Veere sadamasse tulevad igal päeval traalid saagiga sisse, aga kuhu need kalad sealt edasi rekkadega vuravad?
Lisatud: 12.02.2016 / 22:21
Varelt tõepärane jutt, aga vale järeldus.
Me ei saa ju ENSV aegadesse tagasi minna ja jälle ebaefektiivset põllumajandust arendama hakata.
Ainus, mis päästab, on käsukorras kogu Saaremaa valdade liitmine. Olgugi see linna ja linnaläheduse eelisarendamine, oleks linnast juhitavad väikekeskused ja külad paremini hoitud, kui et nad praegusel kombel niisama hääbuvad.
Lisatud: 12.02.2016 / 23:09
Võlusõna – kuluefektiivsus – paneb asjad paika. Ääremaa saatus on vaikselt hääbuda, tänapäevane tootmine koondub ikka turu ja tööjõu juurde, ehk siis (tõmbe)keskustesse. Sinna kulub ka maksuraha.
Reformikas
Lisatud: 13.02.2016 / 00:02
Eks see ju normull, et kõik Saare maakad linna ja kui seal ka ikka palk väike, siis Tallinna. Seal psaa ka hakkama siis kadugu kus krt Soome või Norrasse. Tõstame makse ja meie saame oma peod ju ikka ära peetud. Keda maakad ikka kotivad? Võtame rohkem altkäemaksu ja meil bohh, mis maakatest saab! Elagu EVV!!! 10 a tagasi saime tänu ärimeeste rahadele valitsusse ja tegime kõik seadused nende nõudmiste järgi. Paari aasta eest saime aru, et nii ikka eralennukitega psaa igale poole lennata ja siis hakkasime tööandjaid ka täiega kottima…juhuuu pidu jätkub :)
Elumaja põlengus hukkus 19-aastane noormees (11)