Rahvusarhiivi loengusari «Keerdkäigud». Vabadussõja puhkemine | EV100
<iframe frameborder="0" scrolling="no" height="500px" width="300px" src="https://www.ev100.ee/et/widgets/event/12789" ></iframe>
Rahvusarhiivi loengusari «Keerdkäigud». Vabadussõja puhkemine
06. detsember 2018 17:00
6. detsembril 2018. aastal kõneleb Ago Pajur Vabadussõja algusest
Vabadussõja puhkemise faktoloogilist poolt võib hinnata piisavalt põhjalikult läbiuurituks, ehkki täpsustusteks jätkub ruumi ja ajaloolastele avastusrõõmu edaspidigi.
Siiski on üldteada, et 28. novembril 1918 peetud Narva lahingule järgnenud pealetung viis Punaarmee uue aasta alguseks Tallinna, Paide, Põltsamaa, Viljandi ja Pärnu lähistele ning toonane rahvaesindus — Eesti Maanõukogu — hindas olukorda sedavõrd raskeks, et pöördus Suurbritannia valitsuse poole palvega võtta Eesti Briti protektoraadi alla. Kuid vaid nädalapäevad hiljem leidis Eesti rahvavägi uue hingamise, pani paljudes väikestes murdelahingutes vastase edenemise seisma ning jõudis veebruari alguseks Eesti rahvuspiirideni.
Vabadussõjast möödunud saja aasta jooksul on selgitatud vägagi erinevalt, kohati lausa vastandlikult, nii sõja puhkemise põhjusi ja sõja iseloomu kui ka tegureid, mis esialgu aitasid kaasa punaste relvajõudude edule ning seejärel tõid kaasa otsustava pöörde sõjategevuses.