Tiit Hennoste: kuule ma eemale nüüd - Arvamus
7. detsember 2013, 11:39
Siiski saab sealt välja eraldada ühe allkeele, mida ma nimetan netikeeleks, mis näeb välja näiteks selline (suhtlevad kaks inimest A ja K): K: no okkk, minu viga. aga mis tegelt tegid ä // A: teglt, hmm, õppisin, sest meil oli järeleksaam veel esimesel februaril // K: okei, mis aine see veel siis oli ä? // A: they call it «maateaduse alused». See on netis kasutusel kirjalik keel, milles on (a) palju suulise keele jooni ja (b) palju netikeelsusi ehk just netis kasutusele võetud uusi keelevahendeid ja -võtteid. Mis seda keelt iseloomustab?
Kirjutus ja grammatika. Kõige tuntum netikeelsus on kindlasti emotikonid, mille põhiroll on näidata emotsioone. Kuigi erinevaid märke on loodud palju, kasutatakse väheseid, ennekõike erinevaid naerunägusid. Sealjuures ei märgi need mitte alati naeru, vaid ka muid asju. Näiteks võib inimene reageerida sõbra jutusoovile kaudse äraütlemisega, mille lõppu pandud emotikon esitab hoopis vabanduse (A: No kuidas siis läheb ka? // B: kiire on :D).
Üldse on netisuhtluses palju tüpograafilisi võtteid ja eriortograafiat emotsioonide väljendamiseks. Siin on näiteks tähtede kordamine (Dziiiiiizas), sõna rõhutamine suurtähtedega (mind LIHTSALT häirib) või läbivalt suurtähtedega saadetis, mis märgib karjumist või pahameelt (AALRRIIGGHHTT!!!). Lisaks kasutatakse tähekombinatsioone mitteverbaalse tegevuse, helide või häälitsuste osutamiseks nagu naer (hahaha), aevastus (uähyou) jms.
Nende kõrval mõjutab keelt netisuhtlusele omane mitme suhtluse ja tegevuse paralleelsus (multitasking). Netis võib inimesel olla korraga käsil kirjalik vestlus sõbraga ja kas või tööandjale saadetava CV kirjutamine. Nii võib ühel ajal käia argine, spontaanne kiire dialoog ja hoolikat redigeerimist nõudev kirjutamine. Teisisõnu, inimene peab suheldes liikuma pidevalt ja kiiresti üle registripiiride. See omakorda toob kaasa ühe registri keelekasutuse ülekandmise teise. Selline üle piiri käimine mõjutab esmajoones avalikke, rohkem redigeerimist nõudvaid tekste, mille keel läheneb üha spontaansele argiste suuliste tekstide keelele.
1. Netikeel muutub kiiresti, nii et kümmekond aastat tagasi tehtud järeldused ei pruugi enam õiged olla.
2. Avaliku keelematerjali hulk netis on tohutu suur ja väga heterogeenne, nii et representatiivse materjali väljavalimine ei ole kerge ülesanne.
3. Kõige netikeelsemad tekstid on privaatsed dialoogid, mille puhul tulevad arvesse mitmed piirangud (nt andmete muutmine, mis võiksid kõneleja reeta jms).