Oli kasutusel a-ni 2005.
Kilingi-Nõmme üldandmed
Pindala 4,26 km2
Vallavanem Kalle Song
Kilingi-Nõmme linnas on piki Tartu–Viljandi–Kilingi-Nõmme maanteed välja kujunenud kaks olulist piirkonda: südalinn, kus asuvad keskväljak, kaubatänav, gümnaasium, konstaablijaoskond, tervishoiu- ja toitlustusasutused ning ringtee ja raudtee piirkond, kus on tootmis- ja transiiditeenindus ning mis on oluline transpordisõlm.
Kilingi-Nõmme (2003)
Kilingi-Nõmme elanike arv
1900 u 500
1928 1422
1934 1663
1959 2141
1970 2319
1979 2507
1989 2504
1989 2504 569 23 1599 64 336 13
2000 2223 427 19 1324 60 471 21
2010 2082 251 12 1327 64 504 24
Kilingi-Nõmme töötava elanikkonna jaotus tegevusalati
Põllu-, jahi- ja metsamajandus 324 79
Töötlev tööstus 304 194
Energia- ja veevarustus 20 22
Ehitus 84 35
Kaubandus; sõidukite ja kodumasinate remont 140 134
Hotellid ja restoranid 36 29
Veondus, laondus ja side 68 40
Kinnisvara-, üürimis- ja äritegevus 8 18
Avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus 16 76
Haridus 136 109
Tervishoid ja sotsiaalhooldus 92 54
Muu ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenindus 72 25
Töötajaid kokku 1312 826
Suurim tööandja on avalik sektor (gümnaasium, lasteaed, muusikakool, postkontor, raamatukogu, klubi, haigla). Suuremad ettevõtted on Kilingi-Nõmme Majandusühistu, OÜ Tran Siva (rahvusvaheline kaubavedu), OÜ Oberis (rõivatootmine), OÜ Hevo Tehnika (metalltooted) ja AS Taritvo (puitdekoratiivtooted).
Kilingi-Nõmmest lõunas asub Saarde kihelkonna keskus (kirik ja kalmistu). Saarde kalmistul on 1937 filmilindi plahvatuse tõttu puhkenud tuleõnnetuses hukkunud laste hauamonument (1941, skulptor Paul Horma). Linnas Küüdi mäel (linna kõrgeim koht) asub õigeusu kalmistu.
3. VII 1941 vabastasid metsavennad Kilingi-Nõmme Nõukogude okupatsioonist ja pidasid 4. juulil Kilingi-Nõmme juures hävituspataljonlastega võiduka Liivamäe lahingu. 6. juulil hävitas Nõukogude karistussalk osa linna. Saksa okupatsioon kestis Kilingi-Nõmmel 8. VII 1941 – 23. IX 1944. 1950–59 oli Kilingi-Nõmme samanimelise rajooni keskus. 16.VI 2005 liitus Kilingi-Nõmme linn Saarde vallaga.
Kilingi-Nõmme 1909. aastal
Kilingi-Nõmme sõjatules (6. juuli 1941)
Põhjasõja ajal istutatud mänd (15. september 1943)
Kilingi-Nõmmega seotud tuntud isikuid
Kategooriad: Eesti linnad | Kilingi-Nõmme | Saarde vald