Sepp: kui euroliidu rahasid jagatakse, tekib meil MTÜ-sid nagu seeni - news
"Tundub, et MTÜ-de ja SA-de loomine õnnestub ainult poliitikute hõimlastel, sugulastel ja tuttavatel, sest kes muu saab jälgida Brüsselis vastuvõetavaid otsuseid," rääkis analüütik Henri Sepp. "Näiteks teatas Euroopa Liit 2010. aastal, et liidus elab 20 miljonit inimest vaesuses ning nüüd asutakse vaesusega võitlema. Ja hopaa, 29. jaanuar 2010 moodustati Eestis MTÜ EAPN Eesti, mis võitleb vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega. Seega, nii kui raha hakatakse Brüsselis jaotama, on teatud seltskond Eestis selleks juba valmis."
Sepp: kui euroliidu rahasid jagatakse, tekib meil MTÜ-sid nagu seeni pärast vihma
Analüütik Henri Sepp nentis Tallinna TV saates "Mõtleme taas", et Eesti riigieelarve läbipaistmatu: ehkki tuleva aasta riigieelarve seletuskirja sissejuhatuses on öeldud, et ka praegu on kõige olulisem eelarve läbipaistvus, ei leia sealt sõnagi nn katuseraha kohta. "Seega eelarve meil väga läbipaistev ikkagi pole."
Analüütik meenutas, et riigikogulaste nn poliitilise katuseraha kohta tegi väga hea uurimustöö aasta või paar tagasi "Pealtnägija". "Mind on see teema alati huvitanud, sest nagu teada, jaotatakse katuserahana poliitikute, nende sugulaste ja sõprade vahel aastas umbes 20- 40 miljonit eurot. Seda nii, et keegi aru ka ei saa."
Sepp lisas, et selge on ka see, et niipea kui tekib võimalus Euroopa Liidu rahade jagamiseks, tärkab Eestis nagu seeni pärast vihma mittetulundusühinguid ja sihtasutusi. "Tundub, et MTÜ-de ja SA-de loomine õnnestub ainult poliitikute hõimlastel, sugulastel ja tuttavatel, sest kes muu saab jälgida Brüsselis vastuvõetavaid otsuseid. Näiteks teatas Euroopa Liit 2010, et liidus elab 20 miljonit inimest vaesuses ning nüüd asutakse vaesusega võitlema. Ja hopaa, 29. jaanuar 2010 moodustati Eestis MTÜ EAPN Eesti, mis võitleb vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega. Seega, nii kui raha hakatakse Brüsselis jaotama, on teatud seltskond Eestis selleks juba valmis."
Samuti kritiseeris Sepp Euroopa Komisjoni tööd. "Euroopa Liidus peetakse normaalseks, kui eelarve kuludest kuni 2% kaob, haihtub õhku või kasutatakse valesti. Paraku kaob liidu eelarve kuludest umbes 5% ja see on suur probleem," rääkis Sepp. 5% euroliidu 150 miljardilisest eelarvest on 7,5 miljardit.
Analüütik Henri Sepp , et Euroopa Komisjon pole saanud siiani oma tööga hakkama, kuna Euroopa Liidu eelarve kuludest haihtub õhku aksepteeritava 2% asemel umbes 5%.
Sepp tõi näiteks, et Euroopa Kontrollikoda leidis 2013. eelarve auditeerimisel, et kuludest 4,7% on valesti kasutatud. Eriti kõrge oli kadumise määr energeetika ja transpordi valdkonnas, ulatudes 6,9%-ni.
Sepp selgitas, et Euroopa Liidu rahade kasutamise eest vastutab Euroopa Komisjon, kelle töökvaliteeti hindab Euroopa Kontrollikoda. "Euroopa Liidu eelarve kogumaht on 150 miljardit eurot ja Kontrollikoda selle raha kasutamist kontrollibki. Seega võime öelda, et Euroopa Komisjon pole saanud siiani oma tööga hakkama."
Sepp lisas, et aeg-ajalt õnnestub ka mõnel Eesti tipp-poliitikul Euroopa Kontrollikojas väga mõnusat töökohta omada. "Palk on seal kõrge, aga töö ei pruugi olla kontimurdev," nentis Sepp ja jätkas: "2011 küsis Postimees Kersti Kaljulaidilt, kes oli toona Kontrollikoja Eesti esindaja, tema palga suuruse kohta. Kaljulaid ei teadnud ning vastas, et peab selle järgi uurima."
Teadupärast kandideerib nüüd Euroopa Kontrollikoja liikmeks Eesti esindajana Juhan Parts ja asjaga näikse olevat üsna kiire. IRL-i juhtivpoliitikutele sooja koha otsimise mõistis viimati hukka Eesti Päevalehe juhtkiri.