NASA saadab orbiidile uue planeediotsija | Universum | ERR
NASA saadab orbiidile uue planeediotsija ({{contentCtrl.commentsTotal}})
{{1524059580000 | amCalendar}}
TESS kunstniku nägemuses. Autor/allikas: NASA
NASA eelmine eksoplaneetide otsimiseks kasutatud kosmoseteleskoop Kepler muutub kasutuskõlbmatuks paari kuu pärast. Erinevalt Keplerist oli TESS-i projekteerimisel esikohal selle eelarve, mis pidi jääma alla 200 miljoni dollari. Teleskoobi ehitamiseks kulus seeläbi 78 miljonit dollarit. Selle orbiidile saatmiseks kulub veel umbes 87 miljonit. Kepleri missiooni kogumaksumus ulatus seevastu ligikaudu 600 miljoni dollarini.
Hinnaerinevus peegeldub muu hulgas enam kui viis korda väiksema lahutusvõimega kaamerates. See tähendab, et TESS-iga on võimalik Maale lähemal asuvaid ja kesksest tähest lähemal tiirlevaid eksoplaneete. Kui enamik Kepleri leitud ligi 2650 planeedist asuvad Maast 300– 3000 tuhande valgusaasta kaugusel, siis arvutuste kohaselt jääb TESS-i leitavate Päikesesüsteemi-väliste planeetide keskmiseks kauguseks 30–300 valgusaastat.
See avab võimaluse kontrollida sõltumatult nende olemasolu. Lisaks kinnitatud eksoplaneetidele on leidnud Kepler ka peaaegu 2800 kandidaatplaneeti. Teiste praegu kasutuses olevate teleskoopidega pole võimalik neid märgata või kulub selleks liiga palju aega.
Samuti muutub lähtuvalt sellest, kus Maa oma teekonnal ümber Päikese asub, teleskoobi nelja kaamera vaateväli. Kokku katab see ühe aasta jooksul taevalaotusest 90 protsenti. Suuremat osa taevast jälgitakse vaid 27 päeva. Eksoplaneedi leidmiseks peab see mööduma oma tähe eest just selle ajaperioodi jooksul. Maa pooluste kohal asuvaid piirkondi jälgitakse kaamerate paigutuse tõttu seevastu peaaegu pidevalt. Nii on võimalik avastada neis ruumipiirkondades ka oluliselt pikema tiirlemisperioodiga Päikesesüsteemi-väliseid planeete.
TESS-i neli kaamerat jälgivad ühekorraga taevalaotuse veidi erinevaid piirkondi. Autor: NASA
Kokku loodetakse seeläbi kaks aastat kestva missiooni käigus leida 200 000 tähe lähistelt umbes 20 000 uut planeeti. Neist 500–1000 on ennustuste kohaselt Maa-suurused või selles paar korda suuremad. Kuna tegu on Maale lähemal asuvate eksoplaneetidega, loodetakse maapealsete teleskoopidega nende leidmise järel välja selgitada ka uute planeetide mass ja tihedus. Järgmise põlvkonnas kosmoseteleskoobi James Webb orbiidile saatmise järel on võimalik määrata vähemalt mõnede planeetide atmosfääri koostis.
Kuna teleskoobi Maast kaugemale saatmiseks nappis raha, pannakse see tiirlema ümber Maa väljavenitatud ja Maa-Kuu tasandi suhtes kaldus orbiidile. Kõige kaugemas punktis asub TESS Maast umbes 376 000 kilomeetri kaugusel, kõige lähemas aga vaid 108 000 kilomeetri kaugusel. Seejuures on see tiirlemisperiood Kuu omast täpselt kaks korda lühem. Sellist orbiiti pole kunagi varem kasutatud.
TESS-i vaatlusväli on jagatud 27 sektoriks. Autor: NASA
Kütuse säästmiseks tõstetakse esisalgu kosmoseteleskoobi orbiiti vaid ajal, kui see viibib Maale kõige lähemal. Oma lõplikule orbiidile saatmiseks kasutatakse lisaks Kuu gravitatsioonivälja abi.
TESS-i orbiidile toimetava kanderaketi start toimub Eesti aja järgi 19. aprillil kell 1.51.
eksoplaneedidtess