Arhailise Meestelaulu Selts :: Laulud :: Ärge laske väikest Jaani...
Teema: Ärge laske väikest Jaani...
Ärge laske väikest Jaani...ookeani ujuma, ookeanis suured kalad, söövad ära Jaani jalad...sellist salmikest mäletan lapsepõlvest, kas see laul ka pikem on ja kuna tean, et seda laulukest on Jaan Tõnissoni pilamiseks tarvitatu, siis kas äkki pole see temaga kuidagi seotud? Või on tegu omaaegse lastelauluga? Kui keegi ei tea, siis Lauri ikka teab.
06.05.15, 08:18
Teema: Re: Ärge laske väikest Jaani...
Tere jah, see on ikka laste laul, mäletan ka seda oma lapsepõlvest ning hiljem lasi Tuule Kann meil seda kanneldel mängida. Siim Sarv teadis sõnu juurde.
Ärge laske väikest Jaani
Ookeani ujuma,
Ookean on suur ja lai,
Jaan võib ära uppuda
Ookeani ujuma
Ookeanis suured kalad
Söövad ära Jaani jalad
Rõuges on lauldud refrääni:
Pum-pai piniliha,
piniliha-haniliha
keevad paas,
üheskoos.
Veel on olnud reilendrirütmis refrääniks:
Vat-vat sedaviisi,
vat-vat sedaviisi
tuleb meil ilmas elada.
See on vist ilmunud uuel ajal nüüd Unelaulude raamatus minu mäletamist mööda ning kolmekümnendatel Noorkotka laulikus, mul on see olemas, otsin päevajooksul (seal olid pikemad sõnad, ent vist rahvapärasest liialt erinevad, arvan, et need on noorkotkastel ümber tehtud ning siis avaldatud seal laulikus).
Viis tundub selline lätilik olevat, mine tea.
Kas see laul on Tõnissoni pilkamiseks tehtud, ei usu. Igasuguste Jaanide udimiseks on seda kindlasti tarvitatud läbi aastakümnete, samamoodi nagu saunamees Antsu laulu on Antsude pilamiseks kasutatud.
Arvan, et see laul on tehtud võrumaal mõne õpetaja poolt lastele prohvet Joonase raamatust vanast testamendist ümber seletades, kuidas ta seal vaalaskala (tõlkes nö. kaduma läinud suur kala või mere-elukas) kõhus ikka oli ja mida ta seal tegi.
06.05.15, 09:47
Tänud! Mäletan ise seda laulujuppi mingi imeliku viisi peal, kui eaga saan ja mingi muusikariista juurde jõuan, katsun meelde tuletada.Mälu hakkab alt vedama.
06.05.15, 10:21
Noorkotke laulik, 1935:
ookeani suplema
ookean on suur ja lai
meie Jaan on poisu pai
ookean teeb palju kurja
ajab kõik me plaanid nurja
ta võib Jaani ära viia
ja kes jääb siis meile siia
:,: Ära mine merele,
ära mine merele,
ära mine merele Jaanike. :,:
Räägib ema, räägib isa,
räägib onu, tädi ka,
et ei Jaan läeks iial enam,
merelahte sõudema.
Aga kuni võib poisu jätta
mere matka käimata,
kuis võib jääda kõige kallim
jumalaga jätmata.
:,: Ilus oled mereke,
ilus oled mereke,
ilus oled sina ka, ookean. :,:
Rõuge:
Ära lasõ Jaani poega
poiss võib kergelt uppuda.
ookeani ujuma -
tulevad siis vaalaskalad,
:,: Pum-pai piniliha,
üheskoos. :,:
Viis, ilmselt üldine, on postituse manuses.
Refrääniviis on üsna stereotüüpne, samatüüpi meloodiafragmente võib leida pea kõigist euroopa maadest, meil: "sepp", "kupparimoori", "kiigadi-kaagadi", "vares", variante papiljonipolkadest ja neljapaaridest, kuni võõraste; Taani "Lott'er død" (Lott on surnud - päris põnev paralleel, kas pole) ja "den lille kjobenhavner", Soome "raattikon" ja "kiiguri-kaaguri", ning inglise "Manchester Galopini" välja.
06.05.15, 11:32
v2ilkejaan.mp3(271.6KB) (271.6KB)
Tõepoolest, Tõnissonilugu on isegi raamatust ümbertoksitud ning võrgus lugeda (toimus, nagu aru saan, see 1933 a. 16. oktoobril):
[vanajahea.wordpress.com]
“Kõuepilvede saatel”
Samal hilisõhtul Tartu vabadussõjalased hulgana pühitsesid võitu “Vanemuise” einelauas. Klaasid käisid kõrgelt ja võidujoovastuses seal teostati “Postimehe” põletamine. Üks usuteaduse üliõpilane oli pidanud kõne, kuidas muistsed eestlased võidu puhul ikka midagi ohverdasid. Seekordse võidu ohvriks toodavat “Postimees”. Samas süüdatud värske leht põlema ja lauldud:
ookeani ujuma.
meie Jaan on poisu pai.
Ookean teeb palju kurja,
ajab kõik me plaanid nurja.
Ta võib Jaani ära viia,
ja kes jääb siis meile siia.
Selle lauluga muidugi taheti pilgata Tõnissoni. Järgmisel hommikul ilmunud “Vaba Sõna” tõi suure pealkirjaga kirjelduse võidupeost “Vanemuises” ja “Postimehe” põletamisest kõigi üksikasjadega. Vastasleer kindlasti lootis, et “Postimehe” päevad on õhtul. Oli ju üldiselt teada, et “Postimehel” oli tublisti kohustusi pankades. Arvati, et lehe tiraaži langus uues olukorras on niivõrd suur, et leht oma kohustusi ei suuda kanda, ja pealegi need pangad, kus vabadussõjalaste mõju on tugev, hakkavad võlga järsult sisse nõudma ning siis “Postimees” variseb kokku.
Tänud "Vana ja Hea" seltskonnale!
06.05.15, 12:07
Algselt raudselt Joonase ja vaalaskala "keiss".
Aga no hiljem siis päevakajaselt "kaverdatud" Tõnissoni teemale.
11.05.15, 13:48
Mäletan, et isa laulis juurde veel üht salmi:
Tuli sealt siis vaalaskala,
tahtis Jaani neelata,
aga isa nägi seda,
jõudis ära keelata.
**     **    ****           **  **** ****  **     **