Siseveed, mullad | Geograafia
Siseveed, mullad (1)
Põhjavesi – kogu maasisene vaba vesi, mis lasub vettpidavatel kivimikihtidel ja setete poorides, lõhedes või muudes tühimikutes (paikneb ja liigub maakoore erinevad sügavusega veehorisontides)
Pinnavesi – maapinna peal olev veekiht , mille moodustavad alatised veekogud (järved, tiigid , jõed, ojad), ajutised veekogud (karstiojad ja –järved) ning sademe- ja lumesulamisvesi
Veebilass –vee juurdetuleku ja veekao vahekord aastas.
Valgla – vesikond, maa-ala, millest suur veekogu ja selle osa saab vee; jaguneb maapealseks ja maa-aluseks, mille piirid ei tavatse kokku langeda
Jõe langus – jõe veetaseme keskmine langus meetrites /km
Siseveed koosnevad nii põhja- kui ka pinnaveest ja on tihedalt seotud geograafilise asendi, kliima ja pinnaehitusega. Eesti asub parasvöötme niiske kliimaga alal, kus sademete hulk ületab aurumise.
Põhiline osa juurdetulevast veest on sademetevesi, pisut lisandub ka naaberalade juurdevoolu vett.
Eesti jõed kuuluvad kolme – Soome lahe, Väinamere ja Liivi lahe ning Peipsi järve – vesikonda . Pandivere kõrgustikust saavad alguse nii Soome lahte kui ka Peipsi järve ning Liivi lahte suubuvad jõed.
Kõige rohkem on jõgesid Peipsi järve vesikonnas ja kõige vähem Soome lahe vesikonnas. Kõige hõredam on vooluvete võrk Pandivere kõrgustikul ja Lääne-Eesti saarestikus, sest maapinna lähedal paiknevad lubjakivid soodustavad tugevad karstumist ning vete kiiret imbumist maapõue, enne kui vooluveekogud jõuavad kujuneda.
Jõe lang on harilikult kõige suurem ülemjooksul ja kõige väiksem alamjooksul. Languse jaotus erinevatel jõelõikudel iseloomustab jõe pikiprofiili. Jõe pikiprofiili kujunemine toimub järgnevate tegurite koostoimel: geoloogiline ehitus, pinnamood , tektoonika, kliima, veerežiim, taimkarte, inimtegevus.
JÕGEDE VEEVARUSTUS
Eesti jõed saavad oma vee:
Kõigil jõgedel
Kõike sisevetest ja muldadest, vastused küsimustele, kontrolltöö konspekt
geograafia , pinnavesi , põhjavesi , järv , jõgi , sood
põhjavesi, pinnavesi, veebilass, valgla, jõe lang, peipsi, peipsi, põhjavesi, eesti pinnaveevarud, soo iseärasuseks, jõel, vasakpoolsed lisajõed, jõe alamjooks, madalvesi, keskjooksul, parempoolne lisajõgi, palju allikaid, organismid
jorks: Väga hea materjal, soovitan
17:50 23-01-2012