A Maps of meaning hatasa a kulturalis foldrajzra The impact of "Maps of meaning" on cultural geography
A kulturalis foldrajz a magyar foldrajztudomany egyik legelhanyagoltabb terulete. Az erdeklodes teljes hianyarol nem beszelhetunk, ugyanakkor a temaval foglalkozo hazai tanulmanyok nem visznek kozelebb a kortars kulturalis foldrajz nemzetkozi trendjeihez, melyek annak tudomanytorteneteben gyokereznek. A Carl Ortwin Sauer nevevel femjelzett un. Berkeley iskola tevekenysege a 20. szazad derekara az amerikai tarsadalomfoldrajz vezeto iranyzatava emelte a kulturalis foldrajzot. A masodik vilaghaboru utani tudomanyos sulyponteltolodasok azonban marginalizaltak az iranyzatot, amely a kesobbi evtizedek soran eltavolodott a tudomanyterulet fosodratol. A hetvenes evek vegetol a brit kulturalis tanulmanyok altal inspiralva tobb fiatal tarsadalom foldrajzos is elegedetlenseget fejezte ki a kulturalis foldrajz akkori felfogasaval szemben, elsosorban annak elmeleti hianyossagait kritizalva. Ezen a tudomanyos szinteren irodott az uj iranyzat elso nagy, osszefoglalo jellegu munkaja, Peter Jackson Maps of meaning cimu konyve (A jelentes terkepei, 1989) amely ma is a kulturalis foldrajz egyik alapmuvenek szamit. A tanulmanyban bemutatom a mu keletkezesenek korulmenyeit, kulonos tekintettel elkeszitesenek szokatlan modjara, majd vazolom az altala kepviselt iranyzat jelentoseget a korabeli tudomanyos vilagban. A mu narrativ strukturajanak elemzesevel feltarom nepszerusegenek okait, vegul huszonhet ev tavlatabol megvizsgalom a kulturalis foldrajzra kifejtett hatasat.