Dlouhodoba strategie rozvoje socialnich sluzeb pro zdravotne postizene ve spravnim obvodu Pisku jako obce s rozsirenou pusobnosti do roku 2030
V teto diplomove praci se venuji problematice planovani socialnich sluzeb v Pisku jakozto obci s rozsirenou pusobnosti s blizsim zamerenim na skupinu osob zdravotne postizenych. Cilem je zjistit, zda a za jakych podminek by bylo mozne prodlouzit horizont, na ktere jsou strategie zpracovavany, a to alespon do delky patnacti let. Teoreticka cast je clenena do ctyr kapitol. Nejprve sleduji koncepci socialni politiky a socialniho statu v prubehu let i s vyhledem do budoucna. Pote je rozebrana oblast socialnich sluzeb, kdy je popsan jejich historicky vyvoj, legislativa k nim vztazena, pojeti kvality v socialnich sluzbach a zpusoby jejich financovani. Treti kapitola je venovana komunitnimu planovani, jeho zasadam a principum. V posledni kapitole se zabyvam cilovou skupinou osob zdravotne postizenych. Cilem prakticke casti je prostrednictvim vyhodnoceni vysledku ziskanych polostrukturovanymi rozhovory se sedmi ucastniky komunitniho planovani v Pisku, zjistit nejen za jakych podminek by bylo mozne casovy horizont planovani prodlouzit, ale jak vubec v soucasnosti planovani probiha, a zda dochazi ke zkvalitneni tohoto procesu. Respondenti byli vybrani z rad zadavatele Mestskeho uradu Pisku a poskytovatele, kdy jsem zvolila jak zastupce nestatnich neziskovych organizaci, cirkevnich organizaci, tak i prispevkove organizace jihoceskeho kraje. Zaujimali ruzne pozice od clenu ridici skupiny po cleny pracovnich skupin, a to i v prubehu planovani minulych. Vyzkumne otazky se tykaji demograficke analyzy cilove skupiny osob zdravotne postizenych, nazoru respondentu zda je stavajici casovy horizont planovani dostacujici, a zda se zvysuje kvalita onoho procesu. Z vyhodnocenych rozhovoru vyplynulo, ze demograficka analyza byla dle seznamenych profesionalne sestavena a posledni komunitni planovani v dane oblasti bylo v porovnani s minulymi podstatne uspesnejsi i co do prubehu. K tomuto napomohla spoluprace s neziskovou organizaci a jejich metodickou a externim supervizorem. Podminky pro prodlouzeni stavajiciho horizontu planovani by bylo mozne podle respondentu prodlouzit pouze za predpokladu sestaveni dlouhodobe celostatni strategie az na obdobi dvaceti let, ktera by byla pravidelne aktualizovana a doplnovana akcnimi plany orientovanymi maximalne na obdobi peti let. Za hlavni prekazky je povazovana casta zmena legislativy a otazka zvratu okolnosti u cilovych skupin jako jsou osoby v krizi. U osob zdravotne postizenych a senioru by vsak moznosti prodlouzeni periody byly vyssi vzhledem ke stalejsi situaci a tim i moznostem dlouhodobejsich statistickych prognoz.