Kontrastiva studier i nederlandska och svenska. Med en inledning om tredjespraksinlarning och tvarspraklig medvetenhet
Den har boken tar upp tva forskningsfalt och kopplar ihop dem: kontrastiva studier och tredjespraksinlarning. Fokus i boken ligger pa beskrivningen av ett antal sprakstrukturer i nederlandska och svenska som inte har behandlats kontrastivt tidigare: rumsliga uttryck for befintlighet och riktning, kopulaverb och deras kategorisering, opersonlig passiv och opersonliga konstruktioner samt positionsverben sta, sitta, ligga och motsvarande verb pa nederlandska. Hur kan man fora samman klassisk kontrastiv analys och tredjespraks inlarning? De tva narbeslaktade spraken nederlandska och svenska ar inga typiska skolsprak som man lar sig i unga ar i grundskolan och pa gymnasiet, utan inlarare kommer framfor allt i kontakt med dem som tredje sprak och i vuxen alder. Det innebar att inlararna redan har kunskap i tidigare inlarda sprak och ofta har utvecklat viss meta lingvistisk och tvarspraklig medvetenhet. Vad innebar det? Det betyder att flersprakiga sprakbrukare i hogre utstrackning an ensprakiga sprakbrukare "kan tala och resonera om spraket sjalv, dess struktur och funktion" och aven har "specifik kunskap om hur tva eller nagra spraks strukturer forhaller sig till varandra" (s. 8) Vid inlarningen av ett tredje sprak ska man alltsa se tidigare inlarda sprak som en resurs, speciellt de sprak som ar narbeslaktade. Genom att studera sprakliga strukturer kontrastivt kan man som inlarare fordjupa sin tvarsprakliga medvetenhet. Vilka sprakliga strukturer i det tredje sprak som jag lar mig liknar strukturer som finns i mitt forsta eller andra sprak? Vilka sprakliga strukturer i tredje spraket liknar daremot inte strukturer i tidigare inlarda sprak? Sadana strukturer kan krava mer uppmarksamhet. Tvarspraklig medvetenhet ar saledes en viktig inlarningsstrategi. Annika Johansson ar universitetslektor i nederlandska vid Stockholms universitet. Hon forskar om kontrastiv semantik, tredjespraksinlar ning och tvarspraklig medvetenhet som didaktiskt redskap. Hennes forskningsprojekt anknyter aven till hennes undervisning i nederlandsk sprakfardighet vid Stockholms universitet. This book deals with two research fields and brings them together: contrastive linguistics and third language acquisition. The book describes the following linguistic structures in Dutch and Swedish from a contrastive perspective: spatial adverbs, copula, impersonal passives, impersonal constructions and finally the posture verbs stand, zit and lie. Dutch and Swedish are usually acquired as a third language and not as a second language, which implies that learners already comprehend various other languages. When learning a language these multilingual learners have developed certain strategies which draw on their competence in earlier studied languages. In the process of learning a third language, metalinguistic and cross linguistic awareness play an important role. Comparing linguistic structures in two closely related languages as Dutch and Swedish can enhance cross linguistic awareness and therefore be used as a didactic tool.