Az euro es a szlovak gazdasag
Szlovakia a rendszervaltasi folyamat masodik feleben dinamikus gazdasagi palyat futott be, es sikeresen teljesitette europai integralodasanak intezmenyi feladatait. A tarsadalom, valamint a politikai es a gazdasagi donteshozoi kor szamara viszonyitasi keretnek szamito visegradi orszagcsoportbol elsokent eddig egyedulikent lepett be az euroovezetbe. A kozos europai valuta korai szlovak bevezetese a monetaris onallosagot megtarto masik harom visegradi orszaggal szemben jelentos kulonbseg, s ez egyuttal lehetoseget kinal a 2008 utani folyamatok osszehasonlito elemzesere. A szlovakiai eurobevezetes kozgazdasagi es gazdasagpolitikai vonatkozasainak elemzesebol levonhato az a kovetkeztetes, hogy tobb kormanyzati ciklust atfogo politikai konszenzus szukseges a valutacsere sikerehez es az abbol kovetkezo penzugyi viszonyoknak valo megfeleleshez. A kozos valutara valo attereshez fuzodo gazdasagi elonyok jelentos resze mar a felkeszulesi szakaszban jelentkezik. A belepes adminisztrativ folyamata soran veletlenek is szerephez jutnak abban, hogy milyen korulmenyek kozott tortenik meg a penzcsere, es fennmarad e az euroovezetbe bejuto orszagban a sikeres alkalmazkodashoz szukseges reformok tarsadalmi tamogatottsaga. A szlovak tapasztalatokbol szamos kovetkeztetes es tanulsag vonhato le a kivul maradok (igy Magyarorszag) szamara. Journal of Economic Literature (JEL) kod: E63, E65, F15, F45, P26, R5.
Kozgazdasagi Szemle